16 



skalvinge, upptiicker man de tvenne mellanfalten 

 der strecken utlopa. Afven bor anmarkas att den 

 inbojda ytterkanten pa skalvingarne icke alltid bil- 

 das af costa eller plaga marginalis, utan sasom hos 

 Scaurus, Onthophagus och Ateuchus, costa mediastina 

 eller nagra streck pa densamma utlopa. Heer die 

 Ins. Faun, der Tertiar Gebilde von Oeningen und 

 Radeb. I. Th. p. 75—94. 



Af Bernard-Deschamps "Recherches microsco- 



piques sur ['organisation des ailes des Lepidopteres et 



des elytres des Coleopteres" bar 2:dra upplagan ut- 



kommit i Paris 1846. 



insekter- Rorande bildningen och nyttan af luftsackarne 



nas luft- oc j 1 jg u tvidffade tracheerna hos Insekterna har 



sackar P 



och tra- Newport hallit ett foredrag i Linneiska Societeten 

 cheer. a f hufvudsakligen foljande innehall: Luftsackarne 

 finnas talrikast och storst hos Hymenoptera, Lepi- 

 doptera och Diptera. Hos Coleoptera deremot finnas 

 de endast hos de arter, som kunna flyga . och hos 

 en grupp bland Carabici forefinnas de endast hos 

 de bevingade arterna. Inom Orthopternas ordning 

 forekomma de endast hos Cursoria, hvaremot hos 

 Saltatoria tracheerna val aro pa nagra stallen utvid- 

 gade, men ej forsedda med egentliga sackar. Under 

 larvtillstandet trafFas hos ingen enda Insekt luftsac- 

 kar. Dessa bildas under forvandlingen genom tra- 

 cheernas utvidgning, hvilken borjar under larvtill- 

 standet, sedan larven upphort att ata. Denna ut- 

 vidgning fortgar hos sadana arter, som ofvervintra, 

 endast under forsta dagarne af vinterdvalan, och 

 borjar ater pa varen hos dem , hvilkas utveckling 

 forsiggar under sommaren. Hos de med vingar for- 

 sedda Insekternas larver utga fran tredje och fjerde 

 segmenternas tracheer en liten gren at hvardera 

 sidan af hvarje segment, hvilken tudelad loper utat 



och 



