18 



sig till flygt. Han okar nemligen hastigt inandningcn 



och utvidgar kroppen, in nan ban ulstracker sina 



vingar och forsoker alt lyfta sig med dem. Gard. 



Chron. N:o 51. p. 38. Ann. Nat. Hist. II. Ser. p. 383. 



Fror. Notiz. III. Reih. VI. p. 106. VII. p. 120. — 



Erichson anscr obegripligt, huru Newport kunnat 



tveka om fuftblasornas nytta. Det ar nemligen all- 



mant kandt, alt Ollonborrarne , for att kunna flyga, 



pumpa dcras kropp full af luft. Detsamma obser- 



verar man ocksa pa Sphinx-siiter, soni nyligen kom- 



mit utur puppskalet. De bchofva langre tid att 



fylla deras luftblasor, innan de forma uppflyga. Det 



kan bar saledes icke vara fracfa om insektemas ijodt- 



finnatide (pleasure) alt medelst blasorna andra deras 



specifika tyngd, for att underlatla flygten, utan ar 



det tydligt, att hos de insekter, som iiro forsedda 



med blasor, dessa maste fyllas med lnft, innan in- 



sekterna kunna flyga. Sa allmant for ofrigt luft- 



blasorna forekomma bos de med budlika vingar 



forsedda insekterna, sa sallsynta aio de bos Coleop- 



tera, likval icke i den grad, som Newport synes 



tro. Har finnas de hos vissa familjer, sasom Scara- 



bcvidce och B u pre st idea , men hos de med de sednare 



narslagtade Elateridce saknas de deremot. Huruledes 



Newport kunnat pasta, att de med vingar forsedda 



Carabici skulle ega tracheer besatta med luflsackar, 



synes Erichson oforklarligt. Hit tills hafva hos dessa 



endast greniga tracheer utan blasor blifvit anmarkta. 



Eiuchs. Jahresb. 1847. p. 11. (35). 



iusekt- Alia Insekter, hvarest de uppehalla sig, i jor- 



larvernas den, i vattnet eller i luften, inandas atmospherisk 



luft, som intra nger genom stigmata i tracheerna. De 



sednare forgrena sig genom hela kroppen och bringa 



luftcn i be ro ring med den i kroppen flylande vat- 



skan. Storsta antalet insekter andas pa samma satt, 



hvarcmot nagra , som endast lefva i vatten, aro, 



