200 



Fjariiar- LEPIDOPTER A. — Ett bland de vigtigare or- 



or S aner"S aner ^ los fj*^ a *^ ar det spiral-fjaderlika sugmret, 

 i hvilket enligt Scht.enzig lukt- och smaksinnena 

 hafva sitt sate. Denne liar genom flera exempel sokt 

 be visa att Lepidoptera genom detta organ foras till 

 trenne vigtiga forrattningar, nemligen till uppso- 

 kande af deras foda, deras honor och de vaxter, 

 pa hvilka de bora lagga sina agg. Fjariiar ne for- 

 tara enligt hans uppgift icke allenast blommornas 

 honungssaft. Deras foda bestar afven af saften i 

 djuriska, vegetabiliska och tnineraliska amnen. De 

 foremal, hvaraf de hemta sin oaring, aro blommorna, 

 utflytande saft ntur traden, bladen, vatt gras, fuk- 

 tiga vagar, sandgropar, uttoikade polar och backar, 

 spillning af djur och menniskor, saltlake o. s. v. 

 Da utom hos blommorna fodoamnet ofta ar forbor- 

 gadt, sa vacker det forundran hum fjarilarne kunna 

 uppsoka detsamrna. De ledas hartill, enligt F6rf:s 

 formenande, genom lukten. Afven bland blommorna 

 gora de ett urval. Som dessa aro olika danade, sa 

 att honungssaften ligger mer eller mindre djupt 

 forva'rad, sa har naturen forsedt fjarilarne med lan- 

 gre eller kortare sugror. Bland alia fjariiar har 

 Sphinx Convolvuli det langsta sugroret, hvarfore den 

 ock eger formagan att atkomma honungssaften i de 

 djupaste blomkronor. Att fjarilarne, sardeles de som 

 flyga om natterna, uppsoka till hvilostalle om da- 

 garne sadana trad, hvilkas bark eger ofverensstam- 

 melse med djurets farg , har Forf. afven markt. 

 Saledes siitter sig vanligen Acronycta leporina pa 

 bjorkstammar, Acronycta megacephala, auricoma och 

 Rumicis pa asparnes gra saint Catocala paranympha 

 pa plommontradens svartbruna bark. Lind blommor- 

 nas honungssaft ar for nattfjarilarne en sardeles be- 

 garlig foda, afvensom den saft som om varen utrinner 

 utur bjorkstammar. Brephos parthenias ar framfor 



