233 



hing fumiit, att d'e maste ytterligare sonderdelas i 

 flera genera, hvilket inliemtas af foljande schema : 



A. Hufvudet ojemnt. 



a. Ogonlock pa antennerna 



1. Vertex h§rig. 



* Framvingarnes subcostal-nerv gaffel- 

 formig, ofvantill utan sammanhang 

 med andra nerven. (Framvingarne en- 



fargade, ljusa) Trifurcula, 



** Subcostal-nerven gaffelformig, gaffeln 

 forenad med median-nerven genom 

 en gren. (Framvingarne mot spetsen 

 mdrkare eller sprSckliga) .... Nepticula. 



2. Vertex glattfjallig. 



* Bakre delen af hufvudet med uppratt- 

 staende har. Antennerna af fram- 

 vingarnes langd. Framvingarne med 



svans, subdorsal-nerven gaffellik . . Lyonetia. 



** Tibierna med hartofs. Palperna trad- 

 formiga. Framvingarne med 4 enkla 

 langdnerver Opostega. 



*** Tibierna med hartofs. Inga palper. 

 Framvingarne med midtelcell och gre- 

 niga nerver Bucculatrix. 



b. Utan ogonlock p§ antennerna. 



1. Antennernas basal-led utan h§rtofs . Lithocolletis. 



2. Antennernas basal-led med en hartofs 

 pa sidan. Hanens antenner med l§nga 



fransar Tischeria. 



B. Hufvudet betackt med glatta fjall. Anten- 

 nerna forsedda med ogonlock. 



a. Palperna tradformiga Phyllocnistis. 



b. Utan palper Cemiostoma. 



Forenamnda slagten karakteriseras fullstandi- 

 gare salunda: 



1. Lyonetia. Capilli squamacei, appressi, occipitales tenues, 

 subrecti. Antennae alarum longitudine, tenues, conchula 

 basali mediocri. Palpi breves, penduli. Alae angustas, 

 anleriores caudatae, cellula discoidali elongata, tenui, acu- 

 minata, postice quinque ramos emittente, vena subdorsali 

 in basi furcata; posteriores setaceae, venis subcostali ac 

 mediana mox cum marginibus coalescentibus. Larva 16 



