254 



3 sista segmenterna gula. Den forras utvecklings- 

 historia ar af Reaumur, den sednares af Forf. be- 

 skrifven i Isis 1839. I. e. p. 235. — 3) Utreder 

 Forf. olikheterna emellan Linnes och De Geers Ten- 

 thredo Salicis. Artnamnet maste behallas for Linnes 

 art. Den af De Geer beskrifna benamner Forf. 

 N, De Geeri, 1. c. p. 237. — 4) Tenth/redo crassa 

 Fall., hvartill N sulcipes och coeruleocarpus Hartig 

 hora sasom synonymer, lefver sasom larv pa salg- 

 buskar. Den ar grasgron med tvenne svarta, pa- 

 rallela strimmor pa ryggen och lergult hufvud med 

 3 bruna langstrimmor. Den sitter vanligtvis vid 

 bladkanten, och trycker, for att halla sig fast, bak- 

 delen af kroppen tnot bladens undra sida. Afdenna 

 larv forekomma tvenne generationer, J. c. p. 238. 

 — 5) Bekraftar Forf., att Tenthredinetce stundom 

 aro rofdjur, och omtalar att han funnit en stor hona 

 af T. mesomela, som hade ett lefvande exemplar af 

 Selandria morio emellan mandiblerna, hvilken den 

 sondertuggade, 1. c. p. 272. — 6) Af Tenthredinetce, 

 som fororsaka sa kallade gallapplen, aro 4 arter 

 kanda. a. Nematus viminalis (Cynips viminalis Linn., 

 T. intercus Panz., N. Gallarum Hartig). ' Gallapp- 

 let ar kul- eller paronformigt och fastadt vid bla- 

 den genom en kort, knappast markbar stjelk, till 

 fargen grongult eller hvitaktigt, atminstone pa sol- 

 sidan mer eller mindre rodt, ytan blank, bestrodd 

 med sma tuberkler. Larven ar hvit eller lergul. 

 b. Nematus Amerince (Cynips Amerind Linn., Crypto- 

 campus Populi Hartig). Gallapplet ar tradartadt, 

 af en hasselnots till ett parons storlek, och sitter pa 

 grenarne eller i toppen af Salix pentandra. Manga 

 larver lefva tillsammans i ett sadant stort gallapple. 

 Larven ar hvit med svart hufvud. c. Nematus Ca- 

 prece (Cynips Caprew Linn., Nematus Vallisnerii 

 Hart.) Gallapplet ar under sommaren och hosten 



