261 



(lyttatles i Mars manad 10 — 15 famnar fran clet bihus, 

 hvaruti den forut statt. En varm dag- utflo£o flera 

 bin, men intet enda vande till ha ka, hvaremot manga 

 infunno sig pa det stalle, der kupan forut varit 

 uppstalld, och alia dessa visade sig mycket forlagna. 

 Forf. anser haraf folja, att bin endast genom syn- 

 formagan igenkanna deras gamla bostad. Trans. 

 Ent. Soe. IV, p. 54. 



Enligt Gordons meddelande anvandas honungs-Honungs- 

 bin med for del sasom lakemedel. Man sonderkros- vTnd"" 

 sar 40 — 60 bi i litet vatten till en grot, gjuter ko- so ^ e ^j e " 

 kande vatten derpa och betiicker karlet noggrant. 

 Efter 20 minuters forlopp silas massan och det fly— 

 tande iimnet intages. Sa lange drycken ar varm, 

 bar den samma lukt som retade bin. Da den blir 

 kali, sardeles om karlet lemnas oppet, forsvinner 

 denna lukt ocli drycken forlorar tillika sin verkan. 

 Medlet anvandes emot stranguri, som det hafver med 

 storsta fiamgang efter 2 — 5 minuter. Jo urn. de 

 Chem. med. III. Ser. Tom. 3. Pharra. Centralbl. 

 1847. N. 55. Archiv. der Pbarm. II. Reih. LIII. Bd. 

 p. 333. 



Eumenes substricta n. sp. fran Norra Amerika Vespariae. 

 beskrifves af HaldemAN. Proceed. Acad. Philad. 

 II, p. 54. 



Schinz har anmarkt, att storleken af getingar- 

 nes bon beror af vaderleken och att ju langre som- 

 maren varar, desto storre blifva bon. Under den 

 varma och langa sommaren 1846 erholl han ett ge- 

 tingbo, som hade mer an 2 fot i diameter. Mith. 

 d. Naturf. Gesellsch. in Zurich. I, p. 37. 



Ett nytt slagte bland Sphegidce, Stethorectus,Sphe S idae. 

 har af Smith blifvit uppslaldt. Han beskrifver deraf 

 en art S. in gens fran Pernambucco. Ann. Nat. Hist. 

 XX, p. 394. Tab. 23. 



