308 



Forf. aid rig kunnat upptiicka, utan formodar han, 

 att denne ansett de srna sidovartorna for fotter. 

 Gallmyggornas larvor aro merendels blekt zinnober- 

 roda eller orangegula, saltan gron- eller hvitaktiga; 

 alia aro pa forsta segmentet bakom hufvudet for- 

 sedda med en mork, genomskinlig flack. Pupporna 

 likna Hymenopternas deruti, all antenner ocli ben 

 iiro omgifna af genomskinliga slidor. Puppans ef- 

 tersta del bestar af 8 ringar, med borst pa sidorna. 

 Markvardig ar den hos dessa puppor vid hufvudet 

 synliga slida, som eger nagon likhet med den sugrors- 

 slida, som finnes bos puppan till Sphinx Ligustri. 

 De fiesta arterna synas underga sin forvandling i 

 larvernas bostader. Nagra nedkrypa i jorden eller 

 hanga sig vid bladens undersida. Huru lange pupp- 

 tillstandet varar, har Forf. ej kunnat upptacka. Det 

 synes likval hos arterna vara olika och varar hos 

 den sista generationen fran hosten till den tid fol- 

 jande var, da de vaxter, hvaraf larverna hemta sin 

 foda, hunnit utveckla sig. En generation finnes 

 endast hos fa a iter, hos de fiesta 2 — 4, ty man ser 

 af flera arter gallknolarne utvecklas fran Maj in i 

 Oktober manad. Siirdeles maikvardig ar utveck- 

 lingen af C. strobilina, hvars larv traffas till ett antal 

 af 16 — 24 i samma knol, fullvaxta och ganska sma, 

 knappast markbara om hvarandra. Detta synes en- 

 ligt Forf:s mening be visa, att den ha mygg-art efter 

 klackningen lagger agg i sin egen vagga. Meigens 

 uppgift, att Gallmyggorna talrikast fdrekomma un- 

 der varen, har Forf. icke funnit rigtig. Enligt bans 

 erfarenhet iiro de allmannast under sommarmana- 

 derna. Man observerar dem da under lugnt vader, 

 i likhet med andra mygg-arter, nara jorden kring- 

 svarma buskar och trad rotter. De fdrekomma da 

 ofta 100-tals tillsamn^ans, frojdande sig under deras 

 korta tillvaro, som endast racker 3 — 5 da^ar. Forf. 



