309 



indelar gallknolarne efter deras olika bildning i 

 I. Gallbildningar. 1) Akta gallknolar, hvilka fram- 

 bringas genom insekten, och livilkas substans och 

 bekladnad icke hafva nagot gemensamt med vaxtens 

 organism, pa bvilka de utveckla sig. a) Lock- 

 knolar [Deckel gallen), som bafva ett eget lock oob 

 som affalla fran bladen, da de blifvit fullbildade, 

 samt qvarlemna i desamma en oppning. b) Normal- 

 knolar (Normalgallen) dessa bilda ett likformigt helt, 

 blifva fastsittande och aro fastade med en liten del 

 af sin yta vid de vaxtdelar, hvarutur naringen 

 bemtas. c) Dubbelknolar (Do ppel gallen) de bvilka 

 visa sig pa bladens bada sidor och hvilkas storsta 

 ihalighet omslutes af bladens parenchym. 2) Odkta 

 gallknolar (Schein gallen), som frambringas af insek- 

 ten och icke utgora nagon sjelfstandig utveckling, 

 emedan deras uppkomst beror deraf, att djuret lag- 

 ger sitt agg i del inre af en vaxtdel, hvarnti den 

 utklackta larven foiorsakar en halighet, omkring 

 hvilken vaxtens celler bopa sig och sammantrangas. 

 Foljden haiaf blir en hard svulst, hvars bekladnad 

 likval bestar af den oforandrade epidermis. (Dessa 

 F6rf:s deflnitioner pa akta och oakta gallknolar sy- 

 nas foga atskiljande, och ofverensstamma ej val med 

 det vanliga bcgreppet om dylika bildningar). d) 

 Knolar (Knollen) helt och hallet tillslutna och bil- 

 dade af lillhardnade celler. e) Blasor (Blasen) helt 

 och hallet tillslutna, mjnka, utgorande en linsformig 

 convex utvidgning pa bada sidor af bladens epi- 

 dermis, utan dessas vasendtliga fortjockning. II. Pas- 

 bildningar (Taschenbildungen), under hvilken benam- 

 ning alia sadana gallbildningar inbegripas, hvilka 

 uppsta genom tvenne vaxtdelars sammandragning, 

 hvarvid en punkt lemnas oppen, genom hvilken in- 

 sekten utkryper. Alia foreteelser af detta slag, hvilka 

 j allmanhet beteckna och maste betecknas med benam- 



