311 



artadl pa den sammandragna deleft. Alia larver i 

 saclana utvaxter underga sin forvandling inom de- 

 sarntna. Q Skid form (Schotenform). Dessa bildas 

 salunda, att en mygga I agger sitt agg pa ofra sidan 

 af den mellersta bladadran, livarigenom de tvenne 

 bladhalfterna koinma att ligga mot hvarandra. Der 

 hvarest Jarven bar sitt I age, utvidgas bladet, hvar- 

 emot den ofriga delen blir slat, sa att det bela 

 fullkomligt liknar en skida, uti hvilken frdua synas 

 sasom runda upphojningar. Endast vid spetsen blifva 

 bladen oppna, livarigenom larven finner en utgang 

 for att forvandla sig i jorden. g) Strut form (Tiit- 

 chenform). Hela bladet eller delar af detsamma hop- 

 rullas, sa att det endast vid ena iindan helt och 

 ballet saint spetsigt tillslutos. Larverna lefva fritt 

 ocb spridda pa strutcns sidoi-. b) Filtform (Filz- 

 forni). Deras karakter bestar i en forening af tal- 

 rika bar pa bladen, bvilka lor ofrigt foga eller 

 oregelbundet iiro bojda. Larverna lefva i filtens in- 

 sankningar. 



Gallmyggorna, atminstone de smiirre arterna, 

 flyga icke vidt omkring, utan uppehalla sig bestan- 

 digt kring de vaxler ; bvarpa de lefva som larver. 

 For landtbrnkarne aro vissa af dessa sma organ is- 

 mer hogs l skadliga, framfor alia C. Destructor, som 

 angriper halmen pa sadesslagen straxt ofvan roten, 

 bvarest den inliigger sina agg och fororsakar att 

 halmen blir missbildad, samt C. Tritici, som lefver 

 i hveteblommorna och forhindrar befruktningen. C. 

 nigra fororsakar slor skada pa unga paron, afven- 

 som C Onobrychidis, da den forekornmer i miingd, 

 kan forstora ett helt klofverfalt. C. brachyptera 

 hindrar ofta vaxten pa talltradet. Efter dessa in- 

 tressanfa upplysningar rorande Gallmyggornas olik- 

 artade utvecklingshistoria, uppriiknar Forf. alia Wit tills 

 beskrifna arter, 57 till antalet, uppgifver hvarest de 



