331 



ensstammande med hvad hittills derom varit bekant. 

 Stett. Ent. Zeit. 1848, p. 190, 208. I samma han- 

 seende, afvensom ora larvers behandling och vard, 

 bar BlAUEL lemnat upplysning. I. c. p. 187. 



Att insekt-larvers uppfodande, oaktadt den sorg- Appara- 

 falligaste vard, i brist af tjenliga forvaringsrum miss- u rT «. M 

 lyekas, ar a lit for val bekant. Menzel liar nu be- "PP?" 



J dande. 



skrifvit en af honom begagnad apparat, soin ban 

 bog I i gen forordar. Den synes Ref. alltfor konstigt 

 sammansatt, hvarfore den icke torde fortjena sardeles 

 afseeende. Stett. Ent. Zeit. 1848, p. 86. 



Bremi bar anfort ett af bonom begagnadt satt Gaiikno- 

 atl for insektsamlingar for vara blad, pa hvilka fin- n ing. 

 nas gallapplen eller andra bildningar pa vaxterna, 

 fororsakade af insekter. Det bestar deruti, att man 

 inlagger dessa knolar icke emellan grapapper utan 

 emellan bomullsvadd. For blad, hvilka endast aro mi- 

 nerade, ar en enda vadd tillracklig, men for sadana, 

 hvilka aro besatta med gallknolar och andra ut- 

 vaxter, ar nodigt att efter deras storlek anvanda 

 2 — 5 hvarf bomullsvadd till betackning. Ofver och 

 under bomullen laggas nagra ark af ett fast och 

 slatt papper, hvarefter alltsammans bringas under 

 prassen, hvarvid denna icke for hardt bor tillspan- 

 nas. En gang om dagen bor den narmast bladet 

 liggande vadden ombytas. Genom en sadan beliand- 

 ling blifva utvaxterna ej hoptryckta, fargerna bibe- 

 ballas biiltre och bladen torka hastigare. Saftigare 

 gallknolar kunna pa intet satt hindras fran att 

 krympa ihop. Vid blad, som aro hopvikna, maste 

 den sammanrullade delen laggas utom bomullen, 

 papperet och prassen. Stett. Ent. Zeit. 1847, p. 286. 



Vid Schweiziska Naturforskarnes mote bar Bremi insekt- 

 ballit ett foredrag, rorande insekthafvens anvandande. fa r delar. 

 \ erhandl. d. Schweiz. Naturf. Gesellsch. 1846, p. 61. 



