K) 



afsmalnande mot bason, mod hvilken don Hr fasteit- 

 . tande pa insekten, samt utvidgad mot spetson. Don 

 kan till formen liknas vid en rodbeta ollor morot 

 Inuti synos den dolad i flera rum, atskiljda gonom 

 mellanviiggar. Bihangen aro tradformiga, mer ellor 

 mindre langa, af olika antal, ofta tvadelade ocli alltid 

 utgaende fran stammons ofra del, de synas vara ledade. 

 Ann. Ent. II. Ser. VI11, p. 21, Tab. 3, N:o I. 

 insekter SiEBOLD, som fortsatt sina i flora foregaende Ars- 



»r Ento- berattolser omnamnda undersokningar, rorande de Fi- 

 larier, som forekomma hos insekterna, bar nu meddelat, 

 att det lyckats honom fullkomligt utreda fran borjan 

 till slut utvecklingsbistorion af Mermis albicans. Haraf 

 visar sig, att denna mask, afvensom Mermis nigrescens, 

 Gordius aquaticus och subbifwrcus, endast under dera<? 

 tidigare perioder lefva parasitiskt i insekterna och att 

 deras konsorganer forst utvecklas, sedan de utvandrat 

 fran sina fdrsta boningsstallen. Forf. uppraknar till slut 

 4 Coleoptera, \ Hymenopter, 1 1 Orthoptera, 2 Le- 

 pidoptera och \ Hemipter, bos bvilka han funnit Fi- 

 larier. Stett. Entom. Zoit. '1850, p. 329. 



Enligt uppgift i Stett. Entom. Zeit. 1849, p. 62, 



hafva Filarier blifvit funna i larver af Mamestra Pisi, 



i Omaseus melanarius , Pcecilus lepidus , Harpalus 



hottentotta och Molops depressus. 



Larver Siebold har sasom stod for uppgiften, att larver 



u P » P f men- blifvit af menniskor uppkrakta, anfbrt flera exempel, 



n,skor * och anser alt dessa larver, bvilka funnits tillhora Aglossa 



pinguinalis, kommit i de sjukas magar med fbrtarda 



fbdoamnen. Stett. Entom. Zeit. 1850, p. 336. 



Klimatets Att de kalla klimatorna utofva ett vigtigt infly— 



pa "fiii-o- tande pa fjarilarnes fargteckning, har la Harpe sbkt 



tecknm- 3 d a g a ] a gg a# Han anser att kylans inverkan hos dem 



ar lika framstaende, som hos de fyrfota djuren och 



foglarne, men att den visar ett motsatt inflytande, ty 



da 



