22 



ett kort stycke och de tva bfversta utgora blotta fbr- 

 djupningar af ringare storlek i den lodrata klippviiggen. 

 Den tredje i ordningen ar den enda, i hvilken dropp- 

 stensbildningen finnes i storre skala. Corneal-grottan 

 har en nastan lodrat bppning och innehaller intet fly- 

 tande vatten. I faunistiskt hanseende ar for bfrigt 

 fdga att anmarka rorande grottornas lokaliteter. Sasom 

 bestammande momenter kunna endast namnas den fuk- 

 tiga luft och laga temperatur, som aro egna for dropp- 

 stenshalorna, och den latt forklarliga, nastan fullstan- 

 diga bristen pa all vegetation. Byssus fulvus var 

 den enda vast Fbrf. anmarkte. Den fbrekommer pa 

 tradstycken, pa broar o. s. v. Vid undersbkning pa 

 klippvaggarne innanfbr halornas bppningar, under ste- 

 nar och i jorden, i gruset och emellan de pa flodstran- 

 derna uppkastade vaxtdelarne, traffas ett betydligt antal 

 insekter, myriapoder och crustaceer af atskilliga famil- 

 jer, hvilka sky ljuset, men endast af sadana arter som 

 valja hvilket annat uppehallsstalle, som ar fuktigt och 

 svagt belyst. Har traffas nemligen arter af slagtena 

 Pristonychus, Pier oat ichus, Amara, Quedius, FJoma- 

 lota, Omalium, Hister, Trichopteryx, Cryptophagus 

 m. fl., en grashoppa af Locusternas familj samt flera 

 Dipter-arter. Antalet af arter och individer aftager 

 starkt, allt efter som man aflagsnar sig fran ingangen, 

 och pa" ett afstand fr5n denna nog stort, att ljusets 

 framtrangande fullstandigt hindras, finnas endast na^ra 

 fa. Af de fbrut kanda djurarterna pStraffade Fbrf. 

 Pristonychus elegans och Homalota spelcea allmant 

 under stenar. Anophthalmias Schmidtii syntes vara 

 mycket sallsynt och erhdlls deraf endast tvanne exem- 

 plar. Pherusa alba fbrekom deremot allmant och Hy- 

 pochton anguinus fangades i innersta delarne af Mag- 

 dalena-grottan. Efter dessa allmanna meddelanden 

 vidtager beskiifning bfver de nya slagten och arter 

 Fbrf. lyckats upptacka, nemligen Bathyscia n. g. med 



