29 



tradmyror, samt de senarc till stbrre delen i jorden 

 eller under stenar samt bygga ofta sina bostader af 

 sma vaxtdelar. I varma lander aro de forra, i de 

 kalla eller tempererade klimaterna de senare, talrikast. 

 Anmarkningsvardt ar, att af de stbrre tradmyrorna vid 

 Oeningen och Radeboj forekomma 9 arter, af hvilka 

 en ar ganska lik var nu lefvande F. herculeana. En 

 annan art (F. gravida) motsvarar F. cethiops Latr., 

 som finnes i mellersta Europa. Af de till den andra 

 gruppen hbrande myrorna omnamner Forf. en (F. The- 

 tis), som liknar den i skogarne allmanna F. rufa, och 

 en annan (F. ophthalmica) som bfverensstammer med 

 den bfver hela Europa fbrekommande F. nigra. Mitth. 

 d. Naturf. Gesellsch. in Zurich. II Heft. p. 4 67. 



Ibland alia vaxter, som forekomma i Europa, fin- Iosekter 

 nes icke nagon, som lemnar fbda at sa" manga insekter e 

 som eken. Detta trad erbjuder sSledes icke allenast 

 Entomologen, utan afven den fysiologiska Botanisten, 

 ett outtbmligt fait for forskningar, den senare genom 

 mangfalden af de gallapple-knolar, som derpa fore- 

 komma och hvilkas utveckling annu ar alltfbr litet 

 kand. Dessutom maste det vara for Botanisten af in- 

 tresse, att kanna de insekter, som lefva pa hvarje vaxt 

 och som sa olika inverka derpa, liksom det ar vigtigt 

 for de Entomologer, hvilka fbrelradesvis studera insek- 

 ternas lefnads- och utvecklingshistoria, att kanna de 

 grupper, hvilka uppehalla sig pa hvarje vaxt. Sadana 

 sammanstallningar af insekter efter de vaxter, af hvilka 

 de hemta sin fbda och pa hvilka de genomga sin fbr- 

 vandling, Hro hittills alltfbr fa, hvarfbre Brami sbkt till 

 nagon del fylla en sadan lucka genom meddelande af 

 sina iakttagelser bfver de insekter, som lefva pa forut- 

 namnde trad. Fbrf. uppraknar harefter: A. De in- 

 sekter, hvilka fbda sig af ekens blad. Dessa aro sa 

 val till art- som individ-antalet de talrikaste, i skogs- 

 hushallningen likval ingalunda de skadligaste for tradets 



