117 



som fbrekomma i Europa, nemligen Danaidernas^ hvil- 

 ken med sin enda art ar inskrankt till berbrde verlds- 

 dels sydostra horn. Ibland de storre tribus synas 

 Nymphalidce hafva den vidstracktaste, Satyridce, Pie- 

 ridce och Papilionina den inskranktaste utbredningen. 

 Ett medelfbrhallande framte Lycainidce och Hesperidce. 

 Det storsta antalet dagfjarilar eger Tyskland gemen- 

 samt med ett eller alia andra lander i Europa. Icke 

 fa arter aro spridda bfver Nord-Asien, nagra bfver 

 hela jorden. Et'ter de allmanna betraktelserna med- 

 dela Fbrfattarne fbrteckning ofver de fjarilar som aro 

 vidstrackt utbredda, afvensom bfver dem som fela i en 

 eller nagra lokal-faunor, sadana som endast tillhbra 

 norra eller sbdra halften, alptrakterna, vestra och bstra 

 halften. Tager man i betraktande, icke blott de for 

 hvarje hufvudprovins egendomliga, utan afven antalet 

 af de arter som fela i densamma, sS visar sig, att 

 faunornas rikedom aftager fran sbdern mot norden, 

 men afven, ehuru i mindre grad, fran bster mot ve- 

 sler. Tillvaxten af art-antalet mot sbdern har ingen- 

 ting markvardigt, utan star i bfverensstammelse med 

 kanda naturlagar samt florans fbrhallande. Mindre latt 

 ar att forklara olikheterna emellan bstern och vestern. 

 Fbi'hallandet att antalet af arter bland dagfjarilarne 

 aftager i mellersta och norra Tyskland under annars 

 lika omstandigheter fran bster mot vester samt att de 

 i det nordvestliga dal-landet nedga till deras minimum 

 star likval fast. Afven utom gransorna af Tyskland 

 visar sig samma forhailande. Belgien, belaget under 

 samma latitud som Schlesien, eger 88, da det senare 

 landet deremot har \ b 2i dagfjarilar. Afraknas fran de 

 senare 3 subalpinska aiter. hvilka icke kunna fbre- 

 konima i Belgien, och tillagges delta land tvenne arter, 

 hvilka mahanda der fbrefinnas, sa blir anda fbrhallan- 

 det som 3 till k. Trakten kring Paris raknar 89, 

 omgifningarne af Berlin, 3| breddgrad nordligare, men 



