in 



ha f vet. Vid Pouyaspe visade sfg Lyccvna pyrenaica 

 och orbitidus, hvilka Boismjyal oriitt sammanslagit. 

 Den senare skiljer sig fran den forra icke allenast ge- 

 nom olika fargteckning, utan afven genom flygten samt 

 en senare framkomst Lyccena Eros forekom har och 

 der. Pa nedra delen af Pouyaspe, bevaxt med Aster 

 alpinus och Eryngium Bourgati, trafFades Zygcena Con- 

 taminei, hvilken i larvtillstandet, liksom Z. punctum, 

 Sarpedon och balearica, uteslutande lefver pa Eryn- 

 gium. Den sallsynta Emydia Ripperti erholls spar- 

 samt, och formodar Fo'rf. att denna tillika med E. pun- 

 ctigera, Candida, cribrum, bipuncta och mahanda bi- 

 jasciata, endast utgora varieteter af samma art, fram- 

 bringade genom klimaternas inflytande. De hoga spet- 

 sarne at sydvest, 2200 metres ofver hafvet, aro 

 bebodda af Zygcena Antliyllidis, sorn ofta hvilar sig 

 pa Silene acaulis. Den namnde insekt-arten forekom- 

 mer afven pa spetsen af Gabietto och flyger ofta i 

 sallskap med Z. exulans, som afven ar ulbredd pa 

 alperna. Af alia Erebier uppstiger Man to hogst. Na- 

 got lagre visa sig E. Dromus, Cassiope och Stygne, 

 och alia dessa arter aro allmiinna i denna del af Py~ 

 reneerna. E. Euryale ar mindre utbredd och uppe- 

 haller sig merendels i skogiga trakter, der den ar 

 skyddad for blasten, som den synes sardeles frukla. Af 

 E. Pyrrha erholls endast ett exemplar. Nagot senare 

 framkom E. Gorgone, som flog i alia branta sluttnin- 

 gai* vid 2000 metres hojd. E. Evias ar den tidigaste 

 af alia och fdrekommer egentligen i Juni manad. Co- 

 lias Pliicomone och Argynnis Pales finnas i sallskap 

 med E. Gorgone. De forsta dagarne af Augusti (logo 

 dessa arter allmant, blandade om hvarandra. Parnas- 

 sius Apollo traffades pa alia stone slatter i Pyrene- 

 ernas mellersta region* I bland nattfjarilarne visar sig 

 Deilephila lineata nagon gang vid 4 500 metres hojd 

 lifver hafvet. Nemeophila plant agin is ar allmiin sa val 



