1^3 



Att bergstrakternas egcnheter gifva vissa fjarilar pn 

 morkare farg, fann Forf. bekraftadt bos en mangd dag- 

 (jarilar, sardeles bland d arter som t illhora sliigtena 

 Erebia och Argynnis. Lycamidce aro i Auvergne 

 fattiga pa arter. Eumedon och Dorylas aro de enda 

 alpinska former som blifvit anmarkta. Tliecla Acacice 

 traffas har och af Arge Galathea fanns en markvardig, 

 hittills ej anmarkt varietet. Under lull manad utklac- 

 kas de storre Erebia-avlesna. Pa de hogre belagna 

 angarne visa -sig Ligea och Euryale. Ccecilia forekom- 

 mer annu hogre upp. Cassiope och Dromus kringfliigo 

 i mangd. Blandina, som framkommer mycket senare, 

 visade sig forst omkring d. 9 Augusti. Neoridas och 

 Stygne aro ej sallsynta kring Clermont. Syrichtus- 

 arter svarma allmant pa alia blomsterfall. Carthami 

 ar ofverallt kringspridd. En ny art, liknande orbifer, 

 erholls i fa exemplar. Hesperia Actcuon traffas i sail— 

 skap med Lineola i de skogiga dalarne. Ett forhal- 

 lande, som adrog sig Forf:s uppmarksamhet, var att 

 sliigtet Zygoma, hvars arter vanligtvis aro talrika i 

 bergstrakterna, nastan belt och ballet saknades i Au- 

 vergne, ty med undantag af 2 eller 3 individer af 

 Filipendulce, syntes ej en enda under alia exkursio- 

 nerna. Flora nattfjarilar, som aro allmanna i Schweizer- 

 alperna, finnas afven har i mangd, sfisom : Heliophobut 

 Graminis, Nemeophila Plantaginis, Luperina imbe- 

 cilla, Cleogene tinctaria, Larentia rupestraria och den 

 tacka Torula equestraria. Alia dessa flyga om dagen. 

 Nundina mundana framkommer tidigt om morgnarne 

 och kringflyger fran kl. G pa f. m. Psyche muscella tf 

 kringsvarmar under solskensvader i de hogre belagna 

 angarne. Xantiiia rubecula, som man forut icke an- 

 markt i Franklike, iir bar ej sallsynt i de hogre an- 

 garne, bevaxta med Salix phylicifolia och repens. Den 

 ilyger ofta om dagen. Den finnes likval merendels 

 slillusiltan.de pa Gentiana, hvilken viixt Luperina im- 



