1 1 i 



65) Elasmoscelis Spin. Hufvudet mycket hoptryckt, sma- 

 lare an framryggen, med htiga kdlar. Framlaren och fram- 

 tibierna mycket utvidgade, platt-tryckta. 1 art. E. cimi- 

 coides Spin. 



66) Lophops Spin. Hjessan jemn. Pan nan mycket sam- 

 mantryckt, bildar en urholkad svuist framfor ogonen. Benen 

 enkla. 1 art. L. Servillei Spin. 



II. Kinderna fdrenade med pannan. 



67) Tettigometra Latr. 5 arter. T. virescens Latr. 



Till slut uppraknar Forf. alia de bos Fabricius och 

 Olivier beskrifna arter af denna familj, bvilka ban icke 

 tilltrott sig hanfora till nagot af de nu anforda slagtena. 

 Ersch und Gkubers Encykl. Erste Section. LI, p. 58. 



Tvenne arter af slagtet Dictijophora, nemligen 

 longipes fran Spanien ocb Genei fran Sardinien, hafva 

 af Leon-Dufour blifvit karakteriserade. Dessa, som 

 helt och hallet sakna undervinsar och hafva forkortade 

 hemelytra, bora bilda eo egen afdelning inom slagtet. 

 Vid slutet af denna uppsats omnamner Forf., att Mieg 

 pa nagra individer af D. longipes funnit, emellan ab- 

 dominal-segmenterna, en mer eller mindre utskjutande 

 frammande kropp. Forf. blef i borjan ofverraskad af 

 deras likhet med pupporna till Xenos vesparum, men 

 fann vid en noggrann jemforelse, att de foretedde 

 markbara olikheter. Ann. Scient. Nat. XI, p. 98, Tab. 

 5, f. 27 — 36. 



Signoret har beskrifvit en ny af Bocande i Por- 

 lugisiska Guinea funnen art af slagtet Lystra, som 

 skiljer sig fran de ofriga genom saknaden af det bom- 

 ullslika amne, som a dessa finnes fastadt pa spetsen 

 af bakkroppen. Den benamnes L. punctata. Ann. Ent. 

 II. Ser. VIII, p. 65, Tab. % N:o I. 



Densamme har bland Tettigonidce uppstallt ett 

 nytt slagte, som mycket liknar Tettigonia, men latt 

 skiljes derifran genom bakvingarnes egna bildning. Dessa 

 aro nemligen forsedda med ett stort bihang, som upp- 



