151 



af { fineas liingd, med stora brunaktiga hufvudcn, i 

 alia riktningar skyndsamt rbrande sig pa ladans bot- 

 ten pa och omkring hylsorna, alia gaende pa de framtill 

 sittande fbtterna, med hbgt upplyftad bakkropp och 

 betecnde sig liksom de sbkte nagot. Vid naYmare 

 granskning befunnos de vara nyklackta Psyche-larver, 

 hvilka annu voro belt nakna, men redan iakttogo sam- 

 ma egna stallning, som de, efter hylsornas bildning, 

 under gaendet forete. Ladan, hvaruti klaekningen for- 

 siggatt, stod sa, alt den berorde en hvit gardin r och 

 pa locket, som vid kanterna var otatt, hade handelse- 

 vis en bla kladesmossa blifvit stalld. Snart utkropo 

 en mangd larver genom lockets springor och begafvo 

 sig dels till mossan, dels till gardinen. Inom nagra 

 ogonblick voro de alia bekladda. De i ladan qvarva- 

 rande, som begagnat damm och aff'all af moderhylsorna, 

 buro gra dragt, de pa mossan bla och de som ut- 

 krupit pa gardinen hvit. Sedan dessa sma larver sa- 

 lunda, oaktadt bristen pa deras vanliga byggnads- 

 material, fina grasstran, vetat forskaffa sig andra f(5r 

 iindamalet tjenliga amnen och med stor skyndsamhet 

 och konstfardighet beredt sig hylsor, bbrjade de iakt- 

 taga mera stillhet. En fo'restaende resa hindrade Forf. 

 fran fullfoljandet af sina observationer. Vet. Akad. 

 Ofvers. 1850, p. 225. 



Utvecklingen af Psyche nitidella bar omstandligt 

 blifvit beskrifven af d'Ailly. Tijdschr. Natuurk. We- 

 tensch. Ill, p. 265, T. III. 



Metamorfosen af Epischnia canella har Heeger 

 noggrant utredt. Fjarilen utvecklar sig vanligen, mot 

 slutet af Juli eller borjan af Augusti, vid soluppgangen 

 och blir hela dagen sittande stilla pa en stjelk nara ro- 

 ten samt kommer forst i rorelse efter solnedgangen for att 

 para sig. Andra dagen lagger honan aggen ett och ett 

 pa bladens undra sida af Atriplex hortensis. Larverna 

 utkrypa efter 8 — 9 dagar och loda sig, betackta mod 



