) * ( 



hvar och en hinna, beftaende af atflcillige ftra- 

 ta cellularia, fins imellan fammanhingande , kan 

 delas uti flera genom konftig diflefiion, fl li- 

 ter det famma Sfven gora fig med harens bul- 

 bi. Harens egenikaper, i allminhet betrakta- 

 de, finnas oclda ofv^rensftammande med te- 

 lae cellulofae; ty ju compaftare denna Ir, de- 

 fto fegare och hardare finnes hon afven; hvil- 

 ket ock galler om haret, fom &r jftyfvare och 

 ftarkare, ju flera filamenra i det famma aro 

 f6renade. NSr cellulofa blir irriterad^ fa evol- 

 veras den och utvixer, och fornyas, da den 

 blir deftruerad : ju narmarc vid roten haren af- 

 flcaras, defto haftigare atervaxa de. Nar ha- 

 ren ryckas ur en cutis mollioris texturaej fa 

 gifver den ofta nya, al deles lika de forra ha- 

 ren.. Harda arr fl vil inga har; men de mju- 

 kare och flappe framalftra dem ibland. Tela 

 cellulofa, af hvad orfak fom hSlft rerad, ut- 

 vecklas fa, at hon fran hela fin fuperficies ut- 

 gjuter en faft, fkjater ut rodaktiga vafa, fom 

 likna et anikjutclnde kott, och inofculera inbor- 

 des med fina oftia. Men af deiFa fins imellan 

 forenade, upkommer tela och formerar mem- 

 braner, fom icke arhalla flera vafa, an fom Iro 

 nodige til deras fodande. Det ar bekant , at tvin- 

 nedrade delars fuperficies, da de nakas, vaxa lat- 

 teligen tilfamman, och det fker medelft de vafa, 

 fom formera den atervaxande tela cellularis, 

 hvilket afven hander vid plica polonica.. Neml. 

 uti denna bcfynnerliga f jukdora retas tela cellu- 



laris , 



