9 



rodslaaende , umaadelig lange Ranker Tavle 1 kan give en 

 ganske god Forestilling. Fotografiet er taget paa Sydkysten 

 af St. Groix, Skoven i Baggrunden er Hipijomane Mancinella. 



Dette Forhold er ogsaa fremhvet af Warming^), der 

 gjr opmrksom paa, at denne Forskjel mellem vore Klit- 

 planter og de tropiske vistnok maa sttes i Forbindelse med, 

 at Sandet dr sjldent fyger, hvorfor Planterne ikke er udsatte 

 for at tilsandes, medens vore derimod stadig blive dkkede 

 af Sandet, ja endog som bekjendt fordre dette for at trives 

 frodigt. 



Med Hensyn til de her nvnte Sandstrandsplanters 

 Bladanatomi henvises til Warmings Halofytstudier, hvor de 

 fleste Arter ere udfrligt omtalte og afbildede 2). Canavalia 

 ohtusifoUa DG. er imidlertid kun ganske kort omtalt dr, og 

 da den fremviser enkelte Ejendommeligheder, skal den her 

 gjres til Gjenstand for en lidt nrmere Undersgelse. 



Fig. 1. Canavalia ohtusifoUa DG. 



A. Tvrsnit af Blad. B. Oversidens Overhud, kr. Celle med Krystal. 



C. Undersidens Overhud. I>. Strkere forstrrede Celler med Krystaller. 



E. Tvrsnit af kryslalfrende Geller. F. Tvrsnit af Spalteaabning. 



') Plantesamfund pag. 25960 og Halofytstudier 17778. 



2) Ipoma pes cajn-ce saaledes S. 178 og 193 (Anatomi), Sesuvium 

 portulacastrum S. 180 og 211, Canavalia ohtusifoUa S. 188, Diodia 

 radicans S. 188 , Cakile quaUs S. 201 , HeUotropium curassavicum 

 S. 202, H. fruticosum S. 219, Euphorbia huxifoUa S. 222, Portulaca 

 oleracea S. 223, Philoxerus vermiculatus S. 224, SporoboUis virginicus 

 S. 227, Stenotaphrum americanitm S. 228, Cynodon Dactylon S. 228. 



