er overalt, hvor Mangrovevegetationen findes, Dynd dannet 

 af Masser af organiske Stoffer, der ophobes i det stillestaaende 

 Vand mellem Mangrovens Rdder. 



Paa St. Groix fmdes Mangrovevegetation i Christianssteds 

 Lagune, Krauses Lagune, ved Saltriver, paa Sandy Point i 

 den store Saltpond, der er adskilt fra Havet ved et ret bredt 

 Sandblte med Sandstrandsvegetation ; endvidere lidt nord 

 for Frederikssted og ved en strre Saltpond paa stenden. 

 Paa St. Thomas har jeg navnlig besgt den store Lagune 

 paa Sydstkysten, og paa St. Jan har jeg set Mangrovevege- 

 tation ved Cruz Bay og Coral Bay. 



Den strste Lagune paa de danske er er Krauses Lagune 

 (se Tavle 5), der set i Afstand oppe fra Hjderne inde i 

 Landet afgiver et pragtfuldt Syn med dens talrige strre og 

 mindre er. Her har jeg ogsaa set de mest udstrakte Man- 

 grovebevoxninger. Ved en lille Bk i den vestlige Del af 

 Lagunen besgtes saaledes en udelukkende af Bhizophora 

 dannet Skov; Rodtret voxede lier paa trlagt (i det mindste 

 da jeg besgte Stedet i Februar 1892)'), sort Mudder, og 

 dannede en ret hj, aldeles skyggefuld Skov, under hvis 

 Lvtag man, saa langt ses kunde, kun saa Luftrod ved Luft- 

 rod. Mudderet var omtrent uden Vegetation, hist og her 

 krb en Herpestis Monnieria Kth. eller voxede en nsten 

 mandshj Bregne: Acrostichum aureum L. {Chrysodium vul- 

 gare) 2). 



Bhizophora Mangle L. plejer jo forvrigt hyppigst at 

 voxe i Vandet (Tavle 6) og kan gaa ud paa ret dybt Vand, 

 forankret som den er ved sine talrige Luftrdder. Den staar 

 dog i denne Egenskab tilbage for Rh. mucronata, der ved 

 Hjlp af sine i Almindelighed betydelig lngere Kimplanter 



') Tidevand er omtrent umikeligt paa de danske er. 



*) Se Eg ger s: Das Kiistengebiet von Equador i Deutsche geographische 

 Rliitter, Bind 17. Bremen 1894, pag. 276; og Johow: Vegetations- 

 iiilder aus Wesi-lndien und Venezuela I. Die Mangrove-Siimpfo i 

 Kosmos 1884, Bind 1 pag. 3. Schimper omtaler ogsaa denne 

 Bregne 1. c. pag 65. 



