29 



kan faa Rodfste paa dybere Vand ; Rh. MangWs Kim- 

 planter ere nemlig oftest kun omtrent V2 1 Fod lange; en 

 enkelt, jeg har hjembragt, havde dog en Lngde af omtrent 

 IV2 Fod. 



Man kan skjelne^) mellem 2 Slags Luftrdder, dem 

 der udspringe fra Grenene, og dem, der komme fra Stammen, 

 navnlig den nederste Del af denne. Disse sidste bryde frem 

 i en omtrent ret Vinkel i Forhold til Stammen og voxe lige 

 ud, undertiden endog bjende sig lidt opad, indtil de endelig 

 i en Bue voxe ned i Mudderet, i Almindelighed efter dog 

 frst at have delt sig; fra disse Rodbuer kunne nye Rod- 

 grene opstaa, der atter paa samme Maade i en Bue voxe 



Fig. VI. Basis af Mangrovetr bag Landfogedboligen paa St. Jan. 

 Tegnet efter Naturen af Prof. Warming. 



ned i Dyndet; ved dette opnaaes, at Tret faar en meget 

 bred Basis at hvile paa. Af en saadan Basaldel af et Man- 

 grovetr giver hosstaaende af Professor Warming paa St. 

 Jan tegnede Billede en fortrinlig Gjengivelse. 



Disse Rdder kunne altsaa, i ethvert Tilflde i Be- 

 gyndelsen, ikke vre positivt geotropiske; Karsten mener, at 

 det er deres egen Tyngde, der efterhaanden bevirker, at de 

 bje nedad. 



^) Se Warming: Tropische Fragmente II i Englers Jahrliilcher, 4cle 

 Bind, 1883, pag. 520 21, og G.Karsten: Ueber die Mangrove-Vege- 

 tation im Malayischen Archipel (Bibliotheca botanica, Hefte 22, 

 pag. 58). 



