45 



snit omtrent firkantede Celler, dels af talrige i Rodens 

 Lngxle strakte, noget mere tykvggede Celler med rund- 

 agtige Porer (Fig. 225og C); de blive med Floroglucin og 

 Saltsyre svagt rde. I Barkens Periferi dannes tidlig inden- 

 for Overhuden et Korklag (Fig. 22 E). 



Efterhaanden som Roden bliver ldre, afkastes imidlertid 

 den primre Bark (Fig. 22 E, F, G og H), og den mgtige 

 Leptomring overtager Rollen som Lnftvv; et Fellogen 

 dannes indenfor Endodermen , og dette frembringer et ret 

 tykt Lag Kork. Leptomvvets Celler vige efterhaanden fra 

 hverandre paa den ejendommelige Maade, som Schenck har 

 omtalt (se Fig. 22yl); forvrigt kan man ogsaa i den primre 

 Bark iagttage det samme Fnomen (se Fig. 222)). Frend 

 Luftrumdannelsen er begyndt i Leptomvvet, er dette meget 

 regelmssig bygget af rette Straaler af Parenkym og Leptom, 

 i Reglen 1 2 Lag i det frste, 2 5 i de sidste. Parenkym- 

 straalernes Celler vise paa Tvrsnit dobbelt konturerede 

 Ringe paa de horisontale Vgge (se Fig. 22 J.); disse skyldes 

 talrige, smaa Intercellulrrum, der ses tydelig paa de radiale 

 Snit (se Fig. 225). I Leptomstraalerne vexle tyndvgget 

 Parenkym med Sirr, hvis Vgge ere noget tykkere og 

 mrkere. Hist og her findes Strnge af meget tykvgget 

 Sejbast indlejret i Luftvvet (Fig. 22i2). Parenkymcellerne 

 have talrige Stjrner af oxalsur Kalk (Fig. 22 A). 



De ovenfor nvnte, fra Grenene udspringende Luftrdders 

 Anatomi, var i alt vsentlig det samme som de nu omtalte 

 Aanderdders, Cellerne i den primre Bark vare noget 

 mere tykvggede og mindre talrige. ldre Rdder har jeg 

 ikke set; men den primre Bark vil sikkert ogsaa her tid- 

 lig afkastes efter den kraftige Vxt af Leptomet at dmme. 



Hvad Bladets Bygning (i Hovedtrkkene omtalt af 

 Holtermann) ^) angaar, er det i Almindelighed, hvad ogsaa 



') Carl Holtermann: Beitrage zur Anatomie der Combretaceen 

 pag. 25 (Christiania Vidensk. Selsk. Forhandl. 1893. Nr. 12). Se ogsaa 



