66 



Sag i Betragtning, nemlig Forekomsten af gte Halvbuske. 

 Hvis der fmdes saadanne, altsaa Planter, hvis Skud aarlig delvis 

 d bort og erstattes af nye, der skyde frem fra nedre for- 

 vedede Dele, saa maa det ogsaa antages, at eenaarige Planter 

 kunne forekomme; thi saa er det givet, at Livsbetingelserne 

 kunne blive saa daarhge, at unge, mindre forvedede Skud 

 maa d, og derfra falder det naturligt at slutte, at urteagtige 

 eller lidet forvedede Planter ogsaa maa d. 



Men af typiske Halvbuske ved jeg ingen at nvne, 

 ved njagtigere Undersgelser vil der dog maaske kunne 

 fmdes nogle. 



Sluttelig maa det bemrkes, at Mosser manglede nsten 

 fuldstndig i Krattet; nsten overalt skinnede den ngne, 

 stenede, rdbrune Bund gjennem det tynde Vegetationsdkke. 



Om Saft planterne er der ikke meget at sige. 



Agave americana L. og Fourcroya gigantea Vent. (den 

 frste med, den sidste uden Torne langs Bladranden) fore- 

 kom almindelig ; et enkelt Blad kunde vre over 2 M, langt. 

 Ikke sjldent saas Exemplarer med Blomsterstande, som 

 havde blomstret eller skulde til at blomstre, thi Blomstrings- 

 tiden synes at vre den samme for alle Planter: i Slut- 

 ningen af Januar, lige inden vi rejste hjem, naaede vi netop 

 at se de frste Blomster. 



Den oftere omtalte Bromelia Pinguin var en af de al- 

 mindeligste Planter; den har ligesom Agaven en Roset af 

 lange Blade ved Jorden, men disse ere smallere, mindre 

 kjd fulde og mere tornede. 



Gacteerne optraadte her langtfra i en saadan Fylde som 

 i de trre Krat paa St. Groix, dog vare isr den store Sjle- 

 kaktus {Cereus floccosus Hort. Ber.), Opuntia Ttina Mill. og 

 den lille Op. Jiumilis meget almindelige. 



Lianerne derimod vare her forholdsvis strkt repr- 

 senterede. Bignonia unguis L. klatrede op ad Trstammerne, 

 holdende sig fast med sine Kler", smaa Kroge, af hvilke 

 hvert Blad danner tre; desvrre saa vi den intetsteds blom- 



