73 



dem, thi Postforbindelsen sker til Hest eller til Fods, og her- 

 til ere de smalle, stenede Veje eller rettere Stier tilstrkke- 

 lige. Kun Plantagerne og af dem er der ikke ret mange 

 forbindes med Kysten ved Kjreveje. St. Jan er dog vist- 

 nok en frugtbar 0. Grunden til dens ringe Opdyrkning 

 siges at vre den, at der mangler Arbejdskraft : Negrene ville 

 ikke vre der; komme de derover, lbe de deres Vej. 



Der findes nogle Grsningsarealer, og ogsaa en Del 

 Sukkermarker. Men mest Interesse turde de paabegyndte 

 Kaffe- og Gacaoplantager have. En Mand fra St. Thomas, 

 der ejede Jord paa St. Jan, var netop i Frd med Anlgget 

 af saadanne Plantager. Plantningerne paabegyndtes i Novem- 

 ber 1895, og saavel Kaffen som Cacaoen har, iflge skriftlig 

 Meddelelse fra Ejeren, Hr. L. Delinois, udviklet sig godt i 

 Lbet af et Aar. Cacaotrerne havde i November 1896 en 

 Hjde af 4 Fod, og ogsaa Kaffen skyder godt, saa at den 

 frste Hst ventes i 18991900. 



Plantningerne fortsttes hvert Aar, og ogsaa andre 

 Grundejere paa St. Jan have begyndt at plante Gacao. 



Der vlges hertil helst dybtliggende Steder med Skov, 

 i hvis Skygge Trerne plantes. Dog hugges nogle Trer 

 bort, saa at Solen et Par Timer hver Dag kan skinne paa 

 de unge Planter. 



Det er en Fornjelse at gjre Ture paa St. Jan, thi der 

 er en frodig Vegetation. Det lave graa Grotonkrat findes vel 

 paa Bakkerne ved Gruz Bay og nogle andre Steder, men 

 rider man en igjennem paa langs, fra Vest til st, ser man 

 intet deraf. Vejen gaar Bakke op og Bakke ned, frst (i 

 Vestenden) gjennem lav Skov med mange blomstrende Tecoma 

 stans, under Trerne fandtes Bevoxninger af den smukke 

 Tradescantia discolor Sw., eller over mere bart Terrn, 

 som er bevoxet med Grs og lave Buske, og hvor lse 

 Kreaturer gaa om og grsse, forbi Plantagen Adrian" 

 mellem hje BamhuscCev, Brdfrugttrer {Artocarpus incisa 

 L.) Mespels" {Sapota Achras Mill.) og mgtige Chrijsophyllum, 



