74 



hvis Blade paa Oversiden ere blanke, paa Undersiden be- 

 dkkede med tt gyldenrd Filt, og endelig lngere st 

 paa ind i Skoven, stadig bakket og med mange Krumninger. 

 Hvert jeblik aabner der sig Udsigt over Havet med dets 

 Holme og Smaaer, kantet af Strandens hvide Koralsand, 

 eller Vejen frer ned i en dyb og fugtig, skyggefuld Dal, 

 forbi Ruinerne af en Plantage fra ernes gode Tid; paa de 

 gamle, mrke Murrester staar et stort Figentr, hvis Rdder 

 ligge ned over Fladerne som tykke Tove, 



Disse Ruiner vise, at Landet har vret opdyrket, og 

 flgelig er Skoven ingen Urskov, skjnt man kunde fristes 

 til at tro det, naar man ser den. Ganske vist er Hjden 

 ikke srlig stor, en kraftig Bgeskov i Danmark har 

 omtrent samme Hjde, men Vegetationen er meget tt, 

 og den er tillige meget uensartet. 1 dette sidste staar den 

 tropiske Skov i Modstning til baade Grotonkrattet og den 

 nordiske Skov, thi i begge disse er der een eller faa Arter, 

 der dominere. Her paa St. Jan var der ingen Planteart, der 

 srlig gav Vegetationen sin Karakter, denne var netop Mang- 

 foldigheden og Uensartetheden. 



Et af de almindeligste Trer var den tidligere omtalte 

 Bignoniac Tecoma leucoxylon, der her var et hjt og smukt 

 Tr , men mange andre gjorde den Rangen stridig, f. Ex. 

 Andira inermis (Pieter tree"), Zanthoxylum Clava Herculis, 

 Morisonia americana L., hvis graa, haarde, kuglerunde Frugter 

 vare meget paafaldende, Ixora, Faramea, Mammea og Clusia 

 (meget alm. som Epifyt" paa Trer og Klipper (Fig. 27, 

 S. 71), Ficus- Arier o. a.; Eriodendron syntes at vre sjlden, 

 der saas kun eet (kmpestort) Exemplar. 



Af Buske var der kun faa, hvilket ganske naturlig 

 fmder sin Grund i, at der var saa mange Trer, og at disse 

 stode saa tt; nvnes kan den gte" Jasmin {Jasminum 

 pubescensW .) med smukke, hvide Blomster, Miconia, Psychotria- 

 Arter o. a. 



I den dybe Skygge under Trerne trivedes Bregner og 



