77 



ved Ghristianssted ; nogle Plantager prparere dog selv deres 

 Sukker ved egne Maskiner^). 



Vegetationen i det opdyrkede Land har ingen srlig 

 Interesse ; Sukkermarkerne selv ere saa hje og saa ttte, at 

 de ikke tillade nogen videre Konkurrence ; kun langs Vej- 

 kanter og lignende Steder findes vildtvoxende Planter (Ukrud), 

 som f. Ex. Parihenium Hysterophorus L., en Composit med 

 hvide knapformede Kurve, Labiaterne Leomirus sibiricus L. 

 og Leonotis nepetifoUa R. Br., mange Grsser og Etqjhorhia 

 heterophylla L., hvis mest paafaldende Kjendetegn er, at de 

 nrmest Blomsterkopperne vrende Blade eller Bladdele 

 ere smukt purpurrdt farvede, et Forhold der aabenbart 

 tjener til at hidlokke Insekter. (I Haver ses undertiden en 

 dyrket Eiipltorhia {E. pulcherrima?)^ som er helt purpurrd). 



Paa Marker, der ligge brak, eller paa mindre, udyrkede 

 Arealer staar der en livlig Kamp mellem talrige Ukrudsplanter, 

 ejendommelig nok mest Smaabuske (her i Norden er Ukrud 

 altid Urter), af hvilke isr maa nvnes de allestedsnr- 

 vrende Acacier (Cash"), der hurtig voxe op og blive et 

 nsten uudryddeligt Ukrud, da de vedblive at danne Skud 

 fra Stubbene, naar de hugges. 



Af de mere sluttede Vegetationer paa St. Groix er 

 Grotonkrattet, som Eggers har benvnet det, den mest 

 ejendommelige og den mest udbredte. Omtrent Halvdelen af 

 en hgger udyrket hen, og heraf er den strste Del bedkket 

 med denne triste Vegetation. Navnlig er ens stlige Del, 

 fra Ghristianssted og stpaa, nsten at betragte som eet stort 

 Grotonkrat. 



Det gngse Navn for dette er Buskene", og det er en 

 trffende Betegnelse, thi Trer mangle ganske, naar und- 

 tages enkelte isolerede Exemplarer af Leucna, Crescentia og 

 faa andre. Trlsheden maa vre en xerofil Karakter, thi den 



) Om Sukkerdyrkning paa St. Croix se: Warming, Om tropisk 

 Agerbrug og tropiske Kulturplanter (Geogr. Tidsskrift XII. 1894). 



\ 



