83 



kan finde det ude paa stenden af St. Croix, nsten ude- 

 lukkende var sammensat af tornede Acacier, stod det ganske 

 bladlst og gjorde ved de talrige spidse Torne et alt andet 

 end behageligt Indtryk. Kun Saftplanterne, f. Ex, Kaktus, 

 Agaver, Bromelia etc. syntes ganske uberrte af Trken; 

 mange Agaver vare endogsaa i fuld Blomstring og virkede 

 ved deres smukke, mange Meter hje Blomsterstande med 

 gule Blomster oplivende i det ellers ret triste Landskab. 



Den Blomsterrigdom, som nu fandtes i Krattene, mang- 

 lede dengang ganske : hist og her saas en enkelt rdlig Lan- 

 ^awa-Blomst eller en halvvissen gul Wedelia; men som Helhed 

 betragtet var alt vissent og forbrndt af Trke og Sol; 

 Luften selv var brndende hed og opfyldt af en harpixagtig 

 Duft, stammende fra theriske Olier srlig i Groton-Arternes 

 Blade". 



Naar man har vret oppe i Grotonkrattet og er bleven 

 trt af den graa Farve og har stukket sig tilstrkkelig, er 

 det overmaade forfriskende at komme ned i mere frodige 

 Egne, at kjre langs de hje Sukkermarker ad Veje, kantede 

 med Palmer, Kokos- eller Kongepalmer (Oreodoxa) (se 

 Tavle 11), og paa de udyrkede Steder at trffe friskere og 

 hjere Vegetation. Naar man saaledes fra de Croton-kldie, 

 skyggelse Bakker S. 0. for Ghristianssted kommer ned i de 

 dybere liggende Strkninger ved Mount Welcome, saa for- 

 staar man fuldt ud den formgivende Evne, som Vandmngden 

 har overfor Vegetationen, thi her er Skov og velgjrende 

 Skygge. 



jNrmest Ghristianssted er der Hjskov, strkt paavirket 

 af Mennesker og derfor nsten uden Underskov. Nvnes 

 kan af Trer: Cicca (Euphorbiac), Eriodendron, Anacardi- 

 um, Stvietenia, Hura crepitans L., Andira inermis Sw. (Le- 

 guminos) og Kongepalmer, og som Bundvegetation ses under- 

 tiden Gapparideen Cleome pentajjhylla L. 



Men lngere ude findes paa en mindre Lokalitet en 

 vistnok spontan Vegetation, der er mere interessant. Bunden 



