12 



Kolonien udviklede sig nu rask, og det viste sig snart, at det danske 

 Kompagni ikke besad tilstrkkelig Kapital til at drage den fulde Nytte af 

 Besiddelsen. Kong Kristian den Femte sluttede derfor en Traktat med 

 Hertugdommet Brandenburg, iflge hvilken der tilstodes et brandenburgsk 

 Selskab Ret til i 30 Aar at drive Handel paa St. Thomas. Herved kom 

 der mere Liv i Forretningerne, der fra Brandenburgernes Side dreves ved 

 Hjlp af hollandske Skibe og hollandsk Kontorpersonale i Faktoriet paa 

 St. Thomas. Byen begyndte nu saa smaat at skyde op og talte i 1688 

 foruden det brandenburgske Faktori 2 danske, 1 fransk, 1 tysk, 2 engelske 

 og 3 hollandske Familier, i alt 35 Personer, der hovedsagelig ernrede sig 

 som Haandvrkere : 2 Skrddere, 1 Skomager, 3 Tmrere og 1 Smed. 

 Desuden fandtes 1 Hotelvrt og 1 Fisker; af Slaver var der endnu kun 

 4 i Byen. Det brandenburgske Kompagni gjorde gode Affrer og trak 

 efterhaanden nsten al Handel til sig, saaledes at det danske Selskab, der 

 kun formaaede at Kolde t Skib i Gang, blev ganske distanceret. Maaske 

 var det denne Omstndighed, som foranledigede Kong Kristian den Femte 

 til at forpagte St. Thomas til en privat Mand ved Navn Thcrmohlen, som 

 skulde have fuldstndigt Herredmme over en og oppebre alle Indtgter, 

 der hovedsageligt bestode i en betydelig Ind- og Udfrselstold. Thormohlen 

 tiltraadte Herredmmet i 1691 men synes kun at have beholdt Forpagt- 

 ningen til 1694. Af Forbedringer indfrte han en fast Garnison af euro- 

 piske Soldater, hvis Tilstedevrelse havde vist sig ndvendig ved et Over- 

 fald af et fransk Buccanerskib, som en Nat gik til Ankers i Gregeriet, den 

 frste Bugt Vest for Byen, og udplyndrede det brandenburgske Faktori, 

 hvis Slaver Rverne tvang til at bre Varerne ned til Stranden. Et Jrn- 

 pengeskab, som indeholdt 1 00 000 Dollars, kunde de dog, til Held for 

 Kompagniet, ikke faa Bugt med. Beboerne syntes godt om Garnisonen, 

 men de ngtede haardnakket at betale noget til dens Underhold, og Thor- 

 mohlen saa sig ikke i Stand til at fremtvinge Skatten, saa at han selv 

 maatte afholde Udgifterne. 



Den frste Guvernr, Jrgen Iversen, der synes at have regeret til al- 

 mindelig Tilfredshed med Kraft og Forstand, var imidlertid omkommen paa 

 en ulykkelig Maade nogle Aar fr Thormohlens Regimente. Paa Udrejsen 

 efter et Besg i Hjemmet gjorde Skibsbestningen allerede i Kattegattet 

 Mytteri og drbte Passagerer og Officerer. Bestningen havde imidlertid 

 ikke lang Glde af sin Bedrift; thi kort efter strandede Skibet ved Mar- 

 strand, hvorfra de svenske Myndigheder sendte Forbryderne til Kbenhavn, 

 hvor de bleve hngte uden for sterport. En efterflgende Guvernr, 

 Milan, gik det endnu vrre. Han blev anklaget for Grusomhed, sendt hjem 

 i Jrn og henrettet. Der syntes saaledes til en Begyndelse at klbe Uheld 

 ved Stillingen; men lykkeligvis hrte dette nu op, og senere Guvernrer 







