20 



F. Bodger, foruden dem, der havde sgt Tilflugt paa Durlo. vSlaverne 

 havde skaanet Doktoren, for at han kunde tilse deres saarede. Det oplystes 

 ligeledes, at Kreolnegrene (der kaldes saaledes, fordi de ere fdte i Vest- 

 indien) ikke havde sluttet sig til Oprorerne. Disse havde frst angrebet Sel- 

 skabets Plantage Caroline" og derpaa Suhms, Hendriksens, Soctman's og 

 Peter Kriigers Plantager, hvorpaa Opstanden blev almindelig over hele en. 

 Oplysningerne skyldtes navnlig Doktor Bodgers Tjener, Christian Sout, til 

 hvem Oprrerne ingen Mistanke nrede, men som var venlig stemt imod de 

 Hvide. Han blev senere meget nyttig som Spion og belnnedes til sidst 

 med Frihed. Efter endt Undersgelse af Forholdene gik Ekspeditionen tilbage 

 til St. Thomas sammen med de undsatte Plantere og efterlod en i Op- 

 rrernes Besiddelse. 



Koloniraadet sluttede nu Kontrakt med Kaptajn Meaux af Nevis, hvis 

 Skib laa i Havnen med en Bestning af 60 Mand, om at generobre en; 

 men Forsget mislykkedes, og Kaptajnen mistede to Snner, som faldt ved 

 hans Side. Endelig afsendtes Bogholderen paa St. Thomas til Martinique 

 for at sge Hjlp hos Franskmndene. Guvernren paa denne afsendte 

 straks et Korps paa 400 Mand, som blev forstrket med en Afdeling af 

 St. Thomas's Garnison samt med Planterne fra St. Jan. Detachementer 

 bleve sendte ud i forskellige Retninger, og det lykkedes til sidst at drive 

 Oprrerne ud paa ens nordstlige Pynt, hvor de bleve omringede af Trop- 

 perne. Da alt Haab om Frelse var forbi, besluttede Oprrerne at tage Livet 

 af sig hellere end at falde i Hnderne paa de Hvide. De holdt frst 

 et Gilde, og derpaa drbte de hverandre; omtrent 300 bleve efterhaanden 

 fundne dde i Brims Bay; i en Hule fandtes 7, som antages at have hrt 

 til Anfrerne; de havde skudt hverandre; 7 Gevrer laa ved Siden af 

 dem. Efter Traditionen skulle de 300 have styrtet sig ned fra Bjrgene 

 paa Klipperne neden under; men Historikeren Hst siger, at de vare drbte 

 ved Skud og laa i en Kreds. Kun nogle faa toges til Fange. To af disse 

 bleve summarisk henrettede paa St. Jan, og 26 bleve forte til St. Thomas, 

 hvor de fik samme Skbne, efter forst at vre underkastede en streng 

 Tortur. 



Oprret blev saaledes undertvunget efter at have varet i 6 Maaneder. 

 Paa 44 Plantager vare Bygningerne delagte, imedens de vare skaanede paa 

 48. Guvernrens Plantager havde lidt mest. Mange Plantere vare natur- 

 ligvis ruinerede, og en Del af disse gik til Tortola. Guvernementets Udgift 

 ved Oprrets Undertrykkelse belb sig til 7905 Rigsdaler foruden Gaver 

 til de franske Officerer. 



Guvernementet paa St. Thomas foreslog senere Planterne paa St. Jan at 

 afholde en Tredjedel af denne Udgift. Men de afsloge det med den Moti- 

 vering, at Oprret var begyndt paa Kompagniets Plantager, hvor det strste 



