23 



mest velsmagende, Spanierne vare for magre og Englnderne sejge. For 

 vrigt bleve, efter samme Forfatters Beretning, de Hvide en Tid lang mindre 

 sgte som Fde paa Grund af et Forgiftningstilflde, fremkaldt ved Nydelsen 

 af en Missionr, der bekom Selskabet saa ilde, at flere af Deltagerne i 

 Maaltidet dde. Forfatteren tilskriver Missionrens store Fromhed denne 

 Virkning. Columbus fik Lejlighed til at lre Karaibernes krigerske Egen- 

 skaber at kende ved en haardnakket Kamp, som en af hans Baade straks 

 efter Ankomsten til en havde med en Karaiberkano, hvis Bestning fort- 

 satte Kampen svmmende, efter at Spanierne havde faaet Kanoen til at 

 kntre. 



Hvor lnge Karaiberne vedbleve at bebo St. Croix, kan ikke med Be- 

 stemthed afgres. Det er rimeligt at antage, at de snart have fundet Nabo- 

 skabet med Spanierne paa Porto Rico generende og derfor ere fortrukne 

 lngere st paa; i ethvert Tilflde udtaler Jarlen af Cumberland, som i 

 Aaret 1596 frte en engelsk Ekspedition mod Porto Rico, at han fandt 

 Jomfruerne ubeboede, hvilket ogsaa stemmer med en Udtalelse af den tyske 

 Historiker Oldendorp, som angiver, at Kejser Karl V i Aaret 1550 befalede, 

 at Karaiberne skulde betragtes som Kristenhedens Fjender og derfor ud- 

 ryddes. Der skal endnu findes en lille Rest tilbage af disse fordum saa 

 frygtelige Vilde; Dr. Taylor angiver nemlig, at der i 1888 levede 20 

 Karaiberfamilier paa Dominique og 6 paa St. Vincent. De beskrives som i 

 hj Grad fredelige, milde og venlige, men de synes ikke at vre modtagelige 

 for Civilisationens Paavirkninger, idet de leve paa afsides Steder i simple 

 Jordhytter og ernre sig af Frugter og Fisk. 



Columbus forlod St. Croix efter et kort Ophold, og der meldes nu intet 

 om ens Besttelse af Europere i det efterflgende Aarhundrede. Som 

 bekendt, havde Spanierne af Paven faaet Eneret til Kolonisation af den ny- 

 opdagede Verdensdel , og denne Omstndighed i Forbindelse med de andre 

 europiske Landes ringe Trang til Kolonier bevirkede, at Vestindien i 

 lang Tid kun blev besgt af Spaniere, og da disses Tragten hovedsagelig 

 gik ud paa at komme i Besiddelse af dle Metaller, som der kun var ringe 

 Sandsynlighed for at finde paa de mindre er, henlaa disse saa at sige 

 upaaagtede i hele det 1 6 Aarhundrede. 



Med Begyndelsen af det 17 Aarhundrede begyndte imidlertid Interessen 

 for den nye Verdensdel at vaagne ogsaa udenfor Spanien, og det var 

 Hollnderne, der gik i Spidsen i denne Retning som i saa mange andre 

 paa Skibsfartens Omraade. I Aaret 1621 stiftedes det Hollandsk-Vestindiske 

 Handelsselskab, og allerede 3 Aar efter var St. Croix iflge den engelske 

 Forfatter Bryan Edwards Hts/ory of West Indies " beboet af Hollndere 

 og Englndere. I Aaret 1645 fandtes der tillige en lille fransk Koloni paa 

 en, som nu havde en Befolkning af i alt 600 Mennesker; hver Koloni 



