24 



styredes af sit Overhoved. En Tid lang levede de tre Nationaliteter i den 

 bedste Forstaaelse; men i 1645 blev denne lykkelige Tilstand pludselig af- 

 brudt ved en Voldshandling, som gav Stdet til langvarige Kampe. Det 

 engelske Overhoved, Mr. Brasebet, blev drbt under et Besg hos sin 

 hollandske Kollega. Det anfres ikke, under hvilke Omstndigheder dette 

 Drab fandt Sted, men det frte til, at begge Kolonier grebe til Vaaben, og 

 det kom til en Kamp, i hvilken det hollandske Overhoved blev ddelig 

 saaret. Stridighederne skulde nu udjvnes ved Forhandling imellem de ny- 

 valgte Overhoveder for de to Kolonier, og Englnderen indbd Hollnderen 

 til et Mde hos sig under sikkert Lejde. Forhandlingerne frte imidlertid 

 kun til, at Hollnderen blev fngslet, dmt til Dden og offentlig henrettet. 



Der var fra nu af ikke lngere nogen Mulighed for, at de to Kolonier 

 kunde leve sammen paa en , hvorfor Hollnderne som den svageste Part 

 udvandrede til St. Eustatius og St. Martin. 



Franskmndene, som havde sympatiseret med Hollnderne, flte sig nu ikke 

 lngere sikre paa en og udbade sig af Overhovedet for den engelske Koloni 

 Tilladelse til ligeledes at udvandre til en af de franske er. Da dette var 

 bleven dem tilstaaet, indskibede de sig i et engelsk Kaperskib under Kaptajn 

 Thomas Paul, til hvem de afstode alle deres Plantager, imod at han frte 

 dem til Guadeloupe. Ved Ankomsten hertil bleve Flygtningene vel mod- 

 tagne af den franske Guvernr, Mr. Houel, til hvem de beklagede sig over 

 den slette Medfart, de havde vret Genstand for fra Englndernes Side. Da 

 Mr. Houl ikke kunde lade sin Vrede gaa ud over de engelske Kolonister, 

 maatte den ganske uskyldige Kaptajn Paul holde for; han blev arresteret, og 

 hans Skib blev kondemneret og solgt til Fordel for Klagerne. 



Det var usikre Tider i Vestindien den Gang, hvad Hollndere, Fransk- 

 mnd og den stakkels Kaptajn Paul maatte erkende; men selv de sejrende 

 Englndere paa St. Croix maatte snart komme til samme Erkendelse. Efter 

 at vre blevne Eneherrer paa en gjorde de hurtige Fremskridt i Velstand, 

 og i Lbet af et Par Aar steg Befolkningens Antal betydeligt. Men den 

 raske Udvikling af en fremmed Koloni vakte Bekymring hos Spanierne paa 

 Porto Rico, som iflge den deres Fdreland tilstaaede Eneret til Besiddelser 

 i den nye Verdensdel maatte betragte enhver fremmed Kolonisation som 

 ulovlig, og en saa blomstrende Koloni som St. Croix i deres umiddelbare 

 Nrhed kunde de ikke finde sig i. 



Det blev derfor besluttet at jage Englnderne bort fra St. Croix, og en 

 Troppestyrke paa 1200 Mand blev ved Nattetid den 10 August 1650 sat 

 i Land paa en. Englnderne, som intet ondt anede, bleve let overrumplede, 

 og Spanierne drbte enhver, som faldt i deres Magt. Nste Dag pro- 

 klamerede den spanske Anfrer, at Beboerne inden 3 Uger skulde forlade 

 St. Croix; efter den Tid vilde enhver, som fandtes paa en, uden Barm- 



