25 



hjrtighed blive drbt. Englnderne havde ikke ventet saa gunstige Be- 

 tingelser, de toge derfor med Glde imod dem og fortrak til St. Christoffer 

 paa nogle Skibe, som Guvernren paa denne sendte dem til Undstning. 



Hermed forsvandt den sidste Rest af den frste Kolonibefolkning, hvis 

 Ophold paa en kun havde varet i c. 28 Aar. Kolonisationen havde 

 imidlertid i Henseende til Jordens Udbj'tte vret saa velh'^kket, at de for- 

 drevne Beboere lngtes tilbage, og Spanierne skulde ikke lnge blive i 

 uforstyrret Besiddelse af en. Saa snart Hollnderne i deres nye Hjem paa 

 St. Eustatius hrte om Englndernes Fordrivelse, gjorde de et Forsg paa 

 at generobre en, men Ekspeditionen blev slet ledet, og nsten alle Del- 

 tagerne tilsatte Livet. 



De fordrevne Franskmnd havde ligeledes hrt om Englndernes Neder- 

 lag, og nskede ligesom Hollnderne at komme i Besiddelse af deres tabte 

 Ejendomme paa St. Croix. De gik imidlertid mere systematisk til Vrks 

 end Hollnderne og henvendte sig til Generalguvernren for de Fransk- 

 Vestindiske er, Johanniterridder de Poincy, som udrustede en strre Eks- 

 pedition under Kommando af Monsieur de Vaugalan, som landede paa St. 

 Croix i Slutningen af Aaret 16 50, overmandede Spanierne og sendte dem 

 til Porto Rico. 



Mrkvrdigt nok skete der fra Spaniernes Side ikke noget Forsg paa 

 at generobre St. Croix, som nu forblev i fransk Besiddelse, indtil Aaret 1733, 

 da den danske Regering kbte en for 1^4 Mill. Kr. 



De her fortalte Begivenheder paa St. Croix afgive et godt Eksempel 

 paa Retstilstanden i Vestindien i det 17 Aarhundrede. Spanierne betragtede 

 sig som Herrer overalt, men kunde til Trods for deres Overmagt ikke 

 stemme op imod den voksende Trang hos andre europiske Nationer til at 

 sge Lykken i fjerne Lande, og det eventyrlige ved Datidens Kolonisations- 

 foretagender medfrte, at disse hovedsageligt udfrtes af saadanne Elementer, 

 som uden det mere civiliserede Moderlands Kontrol let forfaldt til at begaa 

 allehaande Uregelmssigheder. 



Den stadige Fare for Overlast fra Spaniernes Side frte til, at Eng- 

 lndere, Franskmnd og Hollndere udrustede Kaperskibe til Forsvar mod 

 den flles Fjende. Disse Kapere, de tidligere nvnte Buccanerer, udartede 

 snart til at drive fuldstndigt Srveri, og dette Uvsen gjorde de vest- 

 indiske Farvande usikre indtil langt ind i det 19de Aarhundrede. 



Den franske Koloni paa St. Croix var i det hele taget uheldig. Straks 

 efter at Kolonisterne havde nedsat sig paa en, udbrd der heftige Febre, 

 som man mente hidrrte fra de store og uigennemtrngelige Skove, der be- 

 dkkede hele en og forhindrede Vinden i at bortfre Jordens giftige Ud- 

 dunstninger. I deres Nd grebe de Beboere, som Sygdommen havde sparet, 

 til det radikale Middel at stte Ild paa Skovene, og snart var hele en 



