26 



indhyllet i Flammer. Kolonisterne sogte imidlertid Tilflugt i nogle franske 

 Skibe, som laa ved .en. 



Sundhedstilstanden blev nu bedre efter Branden, og Asken gdede den 

 i Forvejen frodige Jord, som nu gav et vidunderligt Udbytte, og Kolonien 

 kunde have udviklet sig til Rigdom og Magt, dersom det Fransk-Vestindiske 

 Selskab, der havde Monopol paa al Handel med samtlige franske Besiddelser 

 i Vestindien, ikke havde gjort sig skyldigt i de samme Misbrug, som St. 

 Thomas maatte lide under fra det Dansk-Vestindiske Selskabs Side. Re- 

 sultatet blev, at Kolonien aldrig fik Lov at udvikle sig, og den sygnede 

 efterhaanden saaledes hen, at Regeringen efter Overenskomst med Handels- 

 selskabet i 1695 flyttede hele Kolonien til St. Domingo, hvor man mente, 

 at den kunde finde bedre Vilkaar at arbejde under. en henlaa nu ube- 

 boet, indtil de danske Kolonister toge den i Besiddelse i Aaret 1733. 



Om de frste danske Kolonisters Liv paa St. Croix findes interessante 

 Oplysninger hos en ikke navngiven Forfatter, der nedsatte sig paa en i 

 1739 og efter sin Hjemkomst til Danmark udgav En Beskrivelse over Ey- 

 landet St. Croix i Amerika i Vest-Indien. Trykt hos L. H. Lillies Enke, 

 boende i Store Fiolstrde i den forgyldte Oxe i Aaret 17 58." 



Det fremgaar af denne Beskrivelse, at en ved de danske Kolonisters 

 Ankomst atter var bleven tt bevokset, og Trerne havde naaet en anselig 

 Hjde i de 80 Aar, som vare forlbne siden Skovenes Brand. Men den 

 strke Vegetation syntes ikke nu at have nogen skadelig Indflydelse paa 

 Sundhedstilstanden, thi Forfatteren siger, at Klimaet var saa sundt, som 

 man kunde nske sig det, og naar en Del af de nyankomne bleve syge og 

 dde, da maatte dette i Almindelighed tilskrives et uordentligt Levnet. 

 Klimaet har hertil ingen Skyld." 



Landet udstykkedes i Lodder paa 3000 Fods Lngde og 2000 Fods 

 Brede, altsaa c. 100 Tdr. Land, som udgjorde en Plantages Jordtilliggende, 

 og af Kompagniet afstdes for 500 Rdlr. til Planterne, hvis frste Arbejde 

 bestod i at rydde Terrainet og bygge de forndne Huse, hvortil Tret fandt 

 god Anvendelse. Dette blev imidlertid langt fra altsammen brugt til Plantagens 

 Bygninger; thi der fandtes en saadan Rigdom af Mahogni-, Fustich- og 

 Pokkenholt-Trer, at mangen Planter, naar hans Plantage laa bekvemt for 

 Udskibning, kunde slge Tmmer for mere end det dobbelte af den Sum, 

 hans Jordlod havde kostet ham. Udgiften til Slaver var imidlertid ganske 

 betydelig, thi til en Sukkerplantages Drift fordredes et Antal af 40 til 50 

 Slaver, som maatte paaregnes at koste c. 200 Rigsdaler hver, og denne 

 Kapital var ret usikkert anbragt; thi af et Regnskab, som Forfatteren op- 

 stiller over en Plantages Drift, fremgaar det, at man maatte gre Regning 

 paa en betydelig Afgang i Aarets Lb: 



