28 



mere gldende blandt Europerne, blev vSlavernes Behandling bedre, og vore 

 er anses for at have staaet hjt i saa Henseende. 



Til en Plantages Drift hrte, foruden den Arbejdskraft, Slaverne afgave, 

 8 Heste eller Muldyr til 100 Rdr. Stykket og 3 Stude ;i 60 Rdr. End- 

 videre et Kogchus med 3 4 Jrn- eller Kobberkedler, som Forfatteren an- 

 slaar til at koste i alt 430 Rdr., samt en Mlle med 3 store Jrnruller 

 eller Kasser med andet Jrnredskab til 580 Rdr. I alt anslaar han Ud- 

 giften ved Indkb af Jord og Indretning samt Udstyr af en Plantage med 

 den forndne Arbejdskraft til 12 500 Rdr. 



Det aarlige Udbytte af en Plantage anslaar han til 120 Oksehoveder 

 Sukker 36 Rdr., altsaa 4320 Rdr., samt Brndevin, der kaldtes Kyldyvel, 

 formentlig den Drik, som vi nu kalde Rom, til et Belb af 800 Rdr., i alt 

 5120 Rdr. Men herfra maa trkkes Driftsomkostninger m. m., som naai 

 den betydelige Strrelse af 4106 Rdr., navnlig paa Grund af den store Af 

 gang af Slaver i Aarets Lb. Tilbage bliver altsaa som virkelig Fortjeneste 

 kun 1014 Rdr. 



Denne Sum forekommer os saa lille, at - man ikke kan forstaa, at 

 Planterne kunde blive holdne Folk i faa Aar. Det maa imidlertid erindres, 

 at Pengene den Gang havde langt strre Vrdi, end de nu have, og 

 sammenlignet med Guvernrens Gage, som i Aaret 1702 kun var 400 Rdr., 

 maa en Planters aarlige Indtgt i ethvert Tilflde siges at have vret be- 

 tydelig. Det er desuden sandsynligt, at Planterne snart have faaet bedre 

 Greb paa at behandle deres Slaver, saaledes at de ikke mistede saa mange 

 af dem, og at de derved sparede betydelige Udgifter. 



Medens St. Thomas og vSt. Jan med tilliggende Smaaer ubestrideligt 

 hre til Jomfruerne (Virgin Islands), betragtes St. Croix snart som hrende 

 med til disse, snart ikke, og denne sidste Anskuelse er sikkert den rigtigste. 

 Saaledes maa srlig fremhves, at medens Sundene, der adskille de egent- 

 lige Jomfruer, kun naa en ringe Dybde, oftest ikke over en Snes Favne, 

 er St. Croix skilt fra de andre er ved et Havdyb af over 1 2 000 Fod 

 (altsaa ^2 ^^iO' S ogsaa i dens vrige Naturforhold viser der sig en ikke 

 ringe Forskel. 



St. Thomas og St. Jan ere meget bjrgrige; de strste Hjder paa St. 

 Thomas findes paa den Hjderyg, som gaar igennem ens Midte, nemlig 

 Signalbjrget og Crown, der blive henholdsvis 500 Meter og 516 Meter, 

 og paa St. Jan midt i Landet Kamelbjrget, der er 405 Meter og Bordeaux 

 Bjrget, som naar 420 Meters Hojde. ernes hjeste Ryg gaar omtrent i 

 st og Vest i samme Retning som deres Lngderetning og falder til begge 

 Sider mere eller mindre stejlt ned mod Havet, ofte furet af dybe Dale med 

 yppig Vegetation. De to er mangle noget strre Lavland. Endnu maa 



