30 



revolutioner atter er bleven skilt. Kridtformationens Dannelser ere de over- 

 vejende, men ldre Bjrgarter og Eruptiver findes ogsaa, og til disse for- 

 skellige Formationer slutte sig endelig de ovennvnte yngre tertire Lag. 



1 sig selv ere vore er ikke vulkanske, men ikke desto mindre ere de 

 ret hyppigt hjemsgte af Jordsklv; disse ere dog i Almindelighed saa 

 svage, at de ikke gre nogen strre Skade. Imidlertid have erne ogsaa 

 vret hrgede af alvorlige Jordrystelser, f. Eks. 1867. Foruden den store 

 materielle Skade, dette Jordsklv foraarsagede, havde det endvidere til Flge, 

 at erne endnu ere danske. Det var nemlig den Gang strkt paa Tale, 

 at erne skulde slges, ja, det var saa at sige egentlig afgjort. Der var 

 saaledes allerede ankommet amerikanske Skibe, og Kbesummen var fastsat. 

 Kun Opfyldelsen af enkelte mere ceremonielle Bestemmelser ved Kbet stod 

 tilbage. En af disse var, at Befolkningen skulde vre stemt for Salget. 

 Nu var Negerbefolkningen i Virkeligheden meget loyal og dansksindet, men 

 ved en betydelig Agitation var det lykkedes at faa Flertal for Salget. Men 

 netop kort efter, at Afstemningen var afsluttet, udbrd Jordsklvet, og 

 Negrene mente da, at det var Guds Straf, der var kommen over dem, 

 fordi de havde svigtet deres Land. Ogsaa de amerikanske Kommissionrer 

 bleve saa forfrdede, at de flygtede om Bord paa deres Skibe og indgave 

 en i den Grad skrkindjagende Beskrivelse til den amerikanske Regering, at 

 Forhandlingerne ophrte*). 



Ved deres Beliggenhed indenfor Vendekredsen (mellem 17 19*^ n. Br.) 

 er ernes Klima naturligvis fuldstndigt tropisk, uden at Varmen dog bliver 

 srlig trykkende, idet den friske Nordostpassat i den strste Del af Aaret 

 tilfrer erne Friskhed eg Klighed fra Havet. Aarets Middelvarme er 27,2*^ 

 C., og Temperaturen er meget ligelig fordelt hele Aaret rundt. De varmeste 

 Maaneder ere Juli, August og September, de koldeste December, Januar og 

 Februar. Forskellen paa den varmeste Maaned, September, der har 28,9 "^ 

 A-Iiddeltemperatur, og den koldeste, Februar, hvis Middeltemperatur er 25,6*^, 

 bliver altsaa kun lidt over 3. En lignende Ensformighed gr sig gldende 

 i det enkelte Dgns Temperatur, idet Forskellen paa den hjeste Temperatur 

 om Dagen og den laveste om Natten sjlden overstiger 5 ^. Alle disse 

 Temperaturer glde naturligvis for Skygge; i vSolen stiger Varmen let 

 til 40*^ 50", og mrke Genstande, f. Eks. Klipper, blive saa strkt op- 

 hedede, at de fles brndende hede ved Berring. Som rimeligt er, bliver 

 den menneskelige Organisme ved en saa ensformig Varmegrad uhyre flsom, 

 selv for smaa Temperaturforandringer. Saadanne indtrffe hyppigt under 

 Regnskyl eller ved Solnedgang, og det indprntes derfor nyankomne Europere 



*) Nrmere herom, se Rosenstand : Da de Dansk- Vestindiske er sidst skulde slges 

 (Tilskueren, 1896). 



