32 



Magt. Siden den frygtelige Ori<an den 29 Oktober 1867 er .St. Thomas 

 bleven forskaanet for strkere Orkaner. Mrkelig nok synes St. Croix at 

 ligge udenfor Orkanernes sdvanlige Bane, saaledes at denne kun sjldent 

 har vret berort af disse. Som velbekendt gik der dog sidste Aar over St. Croix 

 en temmelig alvorlig Orkan, som navnlig i Frederikssted anrettede megen 

 Skade; men den rigelige Nedbr, der fulgte med Orkanen, har dog ved at 

 frembringe en rig Hst i hj Grad bdet paa den ojeblikkelige materielle 

 Skade. 



I den historiske Del er der bleven gjort opmrksom paa, at erne, da 

 de opdagedes, vare dkkede af tt Skov. Af denne oprindelige Vegetation 



Fig. 6. Kystparti med Manshinil og Soddrue, medtagne af Passaten. 



eksisterer nppe meget nu. Ved de store Skovbrande under Kolonisationen, 

 ved Borthugning etc, er det meste gaaet til Grunde. Vel findes endnu, 

 srlig paa St. Thomas's og St. Jan's Bjrge, men ogsaa paa St. Croix's 

 Nordvestbjrge, Skovvegetation ; dog Hovedmngden heraf er sikkert sekundr 

 Opvkst. 



Flgende 4 Vegetationstyper, der ere de vigtigste og mest udbredte, skulle 

 her lidt nrmere omtales, nemlig: Strandvegetationen, Kratvegetationen, Skov- 

 vegetationen samt den vigtigste, det dyrkede Lands Plantevkst. 



Vandrer man i det blndende, hvide Koralsand langs Bredden af Havet, 

 hvori den brune Sargasso-Tang og flere mrkeligt formede Grnalger til- 

 trkke sig ens Opmrksomhed, stder man frst (naar bortses fra en Del 

 mere uanselige, urteagtige Planter), paa et tt graagrnt Krat, der efterhaanden 



