33 



gaar over i en Strandskov, sammensat a.f Sddruen f Cocco/oa umyeraj med 

 store, brede, lderagtige, stive Blade og lange vindrueagtige Klaser og det 

 ilde berygtede Manshiniltr ( Hippomane Mancinella). At se til er dette 

 Tr srdeles tiltalende, mindende ikke lidt om vort Bgetr med sin glatte 

 Bark og friske, grnne Lv, der imidlertid nrmere betragtet er mere lder- 

 agtigt og har det for den tropiske Vegetation paa trre Steder saa karakteristiske 

 Glanslys. Dets ilde Ry skyldes den giftige Mlkesaft, der ved det mindste 

 Indsnit straks flyder ud. Paa den menneskelige Hud frembringer det Be- 

 tndelse lig Brandsaar. Negerne have stor Respekt for dette Tr og op- 

 holde sig ndigt i dets Nrhed. Ogsaa Frugterne ere trods deres appetitlige 

 Udseende, lig smaa bler, meget giftige, hvad mangen uerfaren Smand 

 har maattet sande. 



Hyppig her i Strandsandet trffe vi endvidere de for tropiske Kyster 

 karakteristiske smukke Kokospalmer med deres nsten kuglerunde, store 

 Kroner, dannet af de mgtige, fjerformede Blade og den tynde, slanke 

 Stamme, der i den friske Nordostpassat svinger frem og tilbage. 



Denne mest fremherskende Vind prger ogsaa strkt Vegetationen, og 

 ligesom Vestenvinden hos os svider Trerne paa de udsatte Sider, ses det 

 samme paa Vestindiens Kyster. 



Endnu maa omtales de her forekommende talrige Landkrabber, der leve 

 i den lse Bund. Det er et meget morsomt Syn at se dem i Flokke trave 

 rask sidelns afsted, men mest komiske ere de dog, naar de siddende paa 

 Halen stte sig i Forsvarsstilling med hvede Klosakse. 



I *Bugterne og bag Koralrevene, hvor disse give L for det aabne Havs 

 Brnding, trffes en helt anden Kyst-Plantevkst, nemlig den i mange Hen- 

 seender saa interessante Mangrovegetation. Dens vigtigste Reprsentant er 

 IVIangrovetret eller Rodtret ( Rhizophora Mangle)^ udmrket ved sine 

 talrige Luftrdder, som ikke blot udspringe paa Stammen, men ogsaa komme 

 oppe fra Grenene og i store Buer sge ned til Havet. Ved Hjlp af dette 

 Rodsystem er Tret i Stand til at fstne sig ude i Vandet i Lagunens lse, 

 stinkende Bund og bidrager i haj Grad til Landindvinding, idet alle mulige 

 organiske Rester ophobes mellem det rigtforgrenede Rodsystem. I den tropiske 

 Varme forraadner alt dette hurtigt, og Boble efter Boble stiger op af det 

 urene Vand. En usund, febertung Luft hviler derfor over Lagunens stille- 

 staaende Vandflade. Den strste Lagune paa St. Croix er Krauses Lagune 

 paa Sydsiden af en, beskj'ttet mod Havet af det Koralrev, der strkker 

 sig langs Kysten. I denne findes udstrakte Bevoksninger med Mangrove- 

 tret. Ved Lavvande ser en saadan Skov hjst ejendommelig ud som Flge 

 af de utallige Luftrdder. Foruden til Sttte tjene Luftrdderne ogsaa som 

 Aandeapparater, derved at de forsyne de i det gasopfyldte Mudder ned- 

 snkede Rdder med Luft. Hos de to andre i Vestindien forekommende 



3 



