36 



med Skov, vilde imidlertid vre meget at foretrkke, idet ikke blot Skoven 

 ved Lvfaldet vilde forbedre Jorden og holde paa Fugtigheden, som nu 

 straks lber af den hede, skorpeagtige Jord, men sikkert ogsaa bidrage til 

 en forget Regnmngde. 



Medens man saaledes i de foran omtalte Krat kun i ringe Grad mrker 

 den tropiske Naturs Rigdom og Yppighed, er dette langt mere Tilfldet, 

 hvad Skovvegetationen angaar. Her er det ogsaa, at man maa sge 

 Resterne af den oprindelige Vegetation, hvis saadanne findes; dog er det 

 sikkert i Hovedtrkkene de samme Arter, der sammenstte de nuvrende 

 Skove. Skovvegetationen er rigest og af storst Udstrkning paa St. Jan ; 

 paa St. Thomas er det srlig Nordsiden, der er skovrig, og endelig paa 

 St. Croix er det den nordvestlige, bjrgrige Del, der er skovdkket. 



Vel er det ikke Urskovens Fylde og Pragt, vi trffe paa vore er, men 

 paa fugtige, svale Steder, srlig i Klfter og snvre Dale, kan Vegetationen 

 udfolde en Pragt og Yppighed, som i hvert Tilflde for en Nordbo er i 

 hj Grad betagende. 



Ved Reef Bay paa Sydsiden af St. Jan findes f. Eks. en saadan yppig 

 Dal; mgtige Trer af flere forskellige Arter, srlig Silkebomuldstret ( Erio- 

 dendron anfractuosum) og Bignoniaceen (lecoma leucoxylon) vokse op fra 

 Bunden, hvorigennem en lille Bk risler. Lianer hnge i lange Guirlander 

 fra Tr til Tr og Ficus-Arter sende halvhundrede Fod lange og endnu 

 lngere Luftrdder ned i den fugtige Bund. Paa den -stejle Fjeldvg, der 

 lukker Klften, og hvor udover Vandet styrter ned, vokse talrige sirlige 

 Bregner, srlig Slvbregner, Polypodium-Arter etc. Hist og her paa skygge- 

 fulde Steder findes store Klumper af Epidendron cochleare, en Orchid, med 

 talrige, sommerfugleagtige, hvidgule Blomster. Den lille Skovdal er ogsaa 

 bekendt derved, at der her i Klippevggen er indhugget raat udhuggede 

 Figurer og Tegn fra Karaibernes Tid. 



Saadanne frodige Skovpartier findes hyppig paa St. Jan; her kunde sik- 

 kert med Fordel dyrkes adskillige Krydderplanter, f. Ex. Muskat, Krydder- 

 nelliker etc. ; paa saadanne skyggefulde Steder trives ogsaa Cacao-Tret for- 

 trffeligt. Og Interessen for saadanne Plantninger er allerede begyndt, idet 

 en Plantageejer for faa Aar siden paa St. Jan har anlagt Plantninger af Cacao, 

 som i 1896 vare 4 Fod hje og trivedes udmrket; samme Plantageejer, en 

 Kbmand fra St. Thomas, har ogsaa forsgsvis plantet Kaffe, der ligeledes 

 syntes at love godt. Ogsaa paa St. Thomas, srlig paa Nordsiden, er der 

 ikke faa frugtbare Dale, hvor lignende Kulturer vilde kunne trives, men 

 i Sammenligning med St. Jan staar St. Thomas dog tilbage i Frugt- 

 barhed, og Agerbrug er dels meget besvrlig i det kuperede Terrain, dels 

 er Jordlaget paa mange Steder kun tyndt, da Regnen har skyllet Jorden 

 bort paa de stejle Skraaninger. Men ikke desto mindre have driftige 



