37 



Kolonister kunnet drive Plantager med Fordel i de gode Tider, da Sukker- 

 priserne vare hje, og Arbejdet udfrtes ved Slaver. Bygningerne, der 

 hrte til disse Plantager, flndes endnu spredte over en, adskillige helt for- 

 ladte og overvoksede med Slyngplanter, men en Del af dem ere beboede af 

 Hyrder, som drive Kvgavl, opdrtte Fjerkreaturer, dyrke Frugt og lignende. 

 Plantagernes Navne vidne om ens strkt blandede Befolkning, Frydendal, 

 Sorgenfri, Ensomhed, Rosendal og Lovenlund afveksle med Zufriedenheit, 

 Smitsbay, Resolution, Bordeaux og Fortuna.*) 



Paa St. Croix er det, som fr nvnt, paa Nordvestbjrgene, at vi finde 

 Skoven i sin bedste og rigeste Udvikling. Tnke vi os at foretage en 

 Ridetur paa en af de udmrkede Pasgngere, som Plantageejerne holde til 

 eget Brug, gennem St. Croix's Skovareal, kunne vi bedst tage vort Udgangs- 

 punkt fra Frederikssted. Efter at have redet en halv Mils Vej mod Nord 

 ad en skyggels, hed Vej, men med frodige, veldyrkede Plantager til begge 

 Sider, bje vi mod Vest og befinde os snart i det bekendte Crequis, en 

 snever Skovdal, der gaar omtrent i vest-stlig Retning. En behagelig, klig, 

 sval Luft strmmer os i Mde herinde under det ttte Lvtag. Prgtige 

 Trer, af hvilke navnlig et Silkebomuldstr gr sig bemrket ved sine ved 

 Grunden af Stammen udstaaende sammentrykte Brdtrdder og ved sin 

 kolossale Tykkelse og Hjde (derfor kaldet the big tree"), tiltrkke sig 

 Opmrksomheden. Store Brdfrugttrer, der med deres kugleformede, spise- 

 Hge Frugtstande og mgtige, elegant indskaarne friske grnne Blade gre et 

 overordentligt Indtryk af Yppighed og Frodighed, kmpe om Lys og Plads 

 med Sandboxtrer {Hura crepitans hrende til Vortemlkfamilien) med 

 mrkvrdige Frugter, der ved Modningen springe elastisk op og slynge 

 Frene langt bort, Kongepalmer, Figenarter og mange andre. Og under 

 disse atter en Underskov af Buske f. Ex. Myrtearter og andre samt talrige 

 smukke Lianer, der sammen med Bregner bidrage til at give Afveksling. 

 Trernes Grene ere tt besatte med de for Vestindien saa karakteristiske 

 Tillandsia-Arter, Epiphyter, hvorved forstaas saadanne Planter, der, voksende 

 paa Trernes Grene, kun leve af Luft og Vand, hvilket sidste de paa for- 

 skellig Maade ere indrettede til at fastholde og opbevare; navnlig er en Art 

 interessant nemlig Tillandsia usneoides, der er rodls og i ofte flere Alen 

 lange, graa Tjavser hnger ned fra Grenene mindende ganske om Skgge- 

 laven i nordiske Skove. 



Efter at have udhvilet os, ride vi videre st paa ad en skyggefuld 



*) En Grund til, at St. Thomas forholdsvis synes mindre frodig end St. Jan, er at 

 frstnvnte Q er mere skovfattig, hvad der skyldes den hensynslse Maade, hvor- 

 paa de strre Trer blive omhuggede og brndte til Trkul; Trkul anvendes 

 nemlig srdeles meget som Brndsel i Byen. 



