39 



Krauses Lagune med dens Mangroveskove og talrige Smaaer. Mod st 

 endelig et mere bakket Terrain, bag hvilket Kristianssted ligger gemt, men 

 ogsaa her et tYodigt Landskab at se til, kun selve stenden lader i det 

 Fjerne ved sin gulliggrnne Farvetone ane det trre Krat. Og rundt om 

 det Hele det uendelige Hav med dets pragtfulde, azurblaa Farve og hvide 

 Skumstribe langs Landet. Kun mod Nord begrnses Horisonten af St. Tho- 

 mas og St. Jan, der lette fortone sig i den klare Luft. Set herfra kommer 

 man til at mindes den gode gamle Tid, da St. Croix kaldtes Vestindiens 

 Have og Antillernes Perle; desvrre passe disse Benvnelser jo nu ikke 

 mere. Heroppe er friskt og svalt. Temperaturen er omtrent et Par Grader 

 lavere end nede ved Havet, og det kniber med at rive sig ls, men Solen 

 nrmer sig Horisonten, og vi have langt til Kristianssted; paa Vejen dertil 

 have vi Lejlighed til at stifte Bekendtskab med det dyrkede Lands Plante- 

 vkst, som vi nu skulle dvle lidt ved. 



Omtrent en Tredjedel af St. Croix's Landareal er inddraget til Dyrkning 

 af Sukkerrret. Af de tiloversblivende to Tredjedele benyttes en mindre 

 Del til Grsgange, medens den strste Del henligger ubenyttet. Sukker- 

 landet begynder omkring Kristianssted og strkker sig i et bredt Blte be- 

 grnset mod Syd af Havet og mod Nord af dette og Nordvestbjrgene til 

 Frederikssted. Smilende og ensformig som en Grsplne, men en Grs- 

 plne sammensat af mgtige Grsarter, prsenterer Sukkermarkerne sig for 

 Beskueren. I frodige Aar bliver Sukkeret saa hjt, at en Rytter til Hest 

 kan skjules deri, og smukt er Synet af en saadan Mark, navnlig naar 

 Sukkerplanten brer sin store hvidgule alenlange Blomsterdusk, der vilde 

 vre pragtfuld i en Mackartbuket. Men selv om disse mangler, hvad oftest 

 er Tilfldet, idet Hsten begynder, fr Grsset naar til Blomstring, tager 

 Sukkerplanten sig godt ud med de lange, brede friskgrnne Blade, der, 

 ligesom hele Planten, blge i Passaten. Der dyrkes flere furskellige Varie- 

 teter af Sukkerrr; snart ere selve de mgtige Straa", der i Modstning 

 til andre Grsarter ere fyldte med den sukkerholdige Marv, gullige, snart 

 rdlige og violette. Sukkerrret er en fleraarig Plante, der hvert Aar efter 

 Hsten skyder nye Skud. Hsten indtrffer oftest i de frste Maaneder af 

 Aaret, og at Rret er modent til Hst kendes blandt andet paa, at Blomster- 

 standene vise sig. Nu bliver der Travlhed paa Plantagen. Fra tidlig Morgen 

 til langt ud paa Aftenen arbejde Negrene i lange Rkker ude i Marken; i 

 meget let Dragt, ja ofte uden Hat trodse de den brndende Sol. Deres 

 Legeme glinser af Sved ved det strnge Arbejde, og netop herved lrer 

 man at vrdstte Negerens Udholdenhed; en Hvid kunde ikke i Lngden 

 holde dette ud. I Nrheden sidder Underforvalteren til Hest og paaser, at 

 alt gaar vel til, medens Plantageejeren paa sin Pasgnger traver frem og 

 tilbage mellem Sukkervrket og Marken for stadig at have Overopsyn med 



