44 



samtidig gde det efter Afbrndingen fremspirende ny Grs. F^n mindre 

 Del er under Kultur og da ofte tilplantet med Guinea Grsset, et mgtigt, 

 mange Alen hjt Grs, der grne des af Kreaturerne. 



Endnu maa blot kort omtales de af Negrene dyrkede Frugt- og Kkken- 

 haver. I Omegnen af Byerne og srlig paa St. Thomas leve mange Negre 

 af at dyrke Frugt- og Grntsager, som Negerinderne slge paa Torvet i 

 Byen. I saadanne Haver dyrkes en broget Samling af de forskelligste Ting 

 oftest uden Orden mellem hverandre. Snart er Jorden bevokset med Batater 

 (sde Kartofler), Yams ( Dioscorea sativa) og Tanier (jColocasia esculenta), 

 snart vokse Klynger af Pigeon peas", en Slags Grnrter ( Cajanus indi- 

 ais) og Tomater bugnende af de bekendte rode Frugter; hist vokse store 

 Grupper af Pisang (Bananer) med de mgtige Blade flagrende i Vinden; 



Fig. 1 1 . Cruzbay paa St. Jan med Landfogedboligen og Landingspladsen. 



her bringer det sknne Brdfrugttr Skygge, og rundt om det Hele staa 

 store Tamarinde-Trer, Mango, Alligator Pre, Anona, Appelsin- og Lemon- 

 trer og mange andre i broget Forvirring. 



Fortrinlige Landeveje gennemskre paa St. Croix det dyrkede Land ; 

 navnlig er den tidligere omtalte Centerline" bermt for sine Palmer; snart 

 er det Kokospalmer, snart den ved sin sjlelignende Stamme majesttiske 

 Kongepalme, som plantede langs Vejens Sider afgive et pragtfuldt, perspek- 

 tivisk Syn, idet Landevejen paa lange Strkninger gaar snorlige. Ogsaa 

 paa St. Thomas findes brugelige Veje baade mod Vest og st, men dog i 

 langt mindre Udstrkning end paa St. Croix ; derimod mangler St. Jan, 

 bortset fra en Del mindre, kun for Krrer brugelige Veje, aldeles saadanne, 

 og man maa her nojes med Ridestier. 



Befolkningens samlede Antal, der i de senere Aar har vret i strk 

 Tilbagegang, var i Aaret 1890 32 786; heraf huser Byen Charlotte Amalie 



