45 



9455 Indbyggere, medens de to Byer Kristianssted og Frederikssted paa 

 St. Croix henholdsvis have 5499 og 3683 Indb. Hovedpladsen og den 

 almindelige Landingsplads paa St. Jan, Cruzbay, hvor Landfogden bor, har 

 kun det beskedne Tal af 74 Indb. 



Den aldeles overvejende Del af Befolkningen bestaar af Sorte og Farvede: 

 de Hvide udgre kun et Par Procent. En udmrket Karakteristik af Negrene 

 har den desvrre altfor tidhg afdde, unge Geograf Holger Lassen, der i 

 1892 besgte erne, givet i en interessant Artikel om Vestindien (Geo- 

 grafisk Tidsskrift, Bind 13). Et Brudstykke aftrykkes her: 



Negeren har i Virkeligheden mange gode og tiltalende Egenskaber; han 

 er villig og tro. Mangen en europisk Husmoder kan ikke noksom rose 

 sit sorte Tyende for Troskab, Villighed og Renlighed. Det kan dog ikke 

 ngtes, at der til Grund for Forholdet mellem Hvide og Sorte ligger en 

 god Del gensidig Foragt, ligesaa lidt som at adskillige Europere derovre 

 endnu opfatte de Sorte som Vsener af en lavere Art, Pariaer, overfor hvem 

 man ikke altid behver at vise de samme Hensyn, de samme menneske- 

 krlige Flelser som overfor sine Lige. Aarhundreders Racehad ulmer 

 endnu, og lange Tider ville hengaa, fr det slukkes. Hvad der stder, er 

 frst og fremmest Negrenes medfdte, uimodstaaelige Lyst til at dovne Tiden 

 hen i Uvirksomhed, som gr ham til en ofte upaalidelig Arbejder, en 

 Mangel paa Stadighed og Grundighed, som det er vanskeligt at faa Bugt 

 med. Den Sorte njes hellere med det Allerndvendigste, naar han blot 

 maa slippe for at tage fat, og jeblikkets Barn, som han er, tnker han 

 ikke paa gennem stadigt ihrdigt Arbejde at skaffe sig et Overskud, at 

 spare sammen til magrere Tider. Desuagtet kan man komme vidt med 

 Negrene, naar blot man forstaar at behandle dem paa rette Maade. At 

 Forholdene ere bedrede meget siden tidligere Tider, er sikkert nok. Hos 

 mange af Planterne derovre bliver man Vidne til en virkelig human og for- 

 staaende Optrden overfor disse fordums Slaver; paa den anden Side kan 

 det ikke ngtes, at man paa andre Steder vel kan hre Negeropdragelsens 

 Teorier docere, uden at der i Praksis spores noget tilsvarende godt Resultat ; 

 ja lejlighedsvis kan man endog blive Vidne til Scener, over hvilke der er 

 en Kolorit fra heldigvis svundne Tider. De Sorte skulle behandles med 

 Bestemthed, men dog med det Gode; man maa sge at appellere til deres 

 resflelse og at vkke Kappelysten. 



Hvad man aldrig kan bevirke ved at bruge Magt, opnaar man ofte let 

 ved at tale til deres rgrrighed, ved at skamme dem ud og le ad dem. 

 Der krves en egen Gave til at behandle Negeren saaledes, at man faar 

 ham til virkelig at bruge sine Krfter og sit ingenlunde daarlige Hoved. 

 Af skabende Evne har den Sorte sdvanlig ikke meget; af egen Drift fatter 

 han sjldent Initiativ og stter intet i Scene, men han besidder til Gengld 



