46 



et betydeligt Efterlignelsestalent, og har man vist liam, hvordan en Ting 

 skal gores, formaar han som oftest at udfore Arbejdet til sin Herres fulde 

 Tilfredshed. Som Arbejder i de skyggelose vSukkermarker er den vSorte 

 uvurderlig; hvad han kan taale af Solvarme og direkte Bestraaling, er utro- 

 ligt. Midt paa Dagen, i den mest brndende Atmosfre, ser man ham ofte 

 med ubedkket Hoved arbejde strngt, medens hans sorte, glinsende Krop 

 driver af Sved. Ubarmhjertig bager Solen ned gennem det korte, ttte, 



krusede, sorte Haar paa deres tykke Hjrne- 

 skal. Negerens Hoved er i det Hele for- 

 bausende strkt , ligesaa strkt , som hans 

 Underliv (og tildels hans Ben) ere svage. 

 Store Byrder brer han med Lethed paa Ho- 

 vedet, der i det Hele benyttes i udstrakt 

 Maalestok til Transporten. Selv gamle ud- 

 levede, rynkede Negerinder ser man paa deres 

 halvskaldede Isse bre tunge Metalspande med 

 Vand fra Branden til deres Hytte, og det 

 samme glder om Slgekonerne med deres 

 Kurve og Trbakker med Brd, Fisk og 

 Frugter. 



Det er sikkert vanskeligt tilfulde at trnge 

 ind i Forholdet mellem Negrene og de Hvide. 

 De frreste Sorte gre sig aabenbart selv 

 Rede for deres Flelser i den omtalte Retning, 

 og for mange af de Hvide lober endnu det 

 samle Racehad halvt ubevidst maaske 

 som en skjult Understrm. Negeren opfanati- 

 seres let, alle hans slette Lidenskaber vkkes 

 da pludselig, han bliver vild, ubndig, hen- 

 synsls og grusom; under saadanne Paroksys- 

 mer kender han sjldent til Medlidenhed eller 

 Medflelse, noget man i Oprrets Dage fik til- 

 strkkelige Beviser for. Den store Svaghed, 

 som alle Sorte lgge for Dagen overfor spirituse Drikke, er meget ofte 

 Aarsagen (og var det tildels under Oproret paa St. Croix 1878) til pludse- 

 lige, planlse og fuldstndigt meningslse Rejsninger. I beruset Tilstand 

 vkkes Negerens slumrende Vildhed. En enkelt Anfrer formaar da i kort 

 Tid at samle en Bande, som hurtig vokser, og som under Hylen og Skrigen 

 drager fra Sted til Sted og stifter Ulykker, som den i dru Tilstand aldrig 

 vilde have tnkt paa at begaa. Det er det farlige, at Rejsninger ofte komme 

 ligesom visse Vulkanudbrud nsten uden Forlbere. Den ene Dag er 



Fig. 12. Negerkvinde, der b- 

 rer en Spand med Vand paa 

 Hovedet. 



