47 



alt Fred og Ro, Kulturarbejdet gaar sin Gang, den nste Dag kan den 

 rde Hane gale over Plantagernes Bygninger, og den samme Neger, som 

 Dagen forud velvillig har grinet til dig fra sin Sukkermark, kan Dagen 

 derpaa vende Bossepiben imod dig fra den samme Mark. Alle disse Sorte 

 ere lidenskabelige Yndere af Sang og Dans. Paa Festdage og srlig be- 

 vgede Aftener hersker der i Byernes Negerkvarterer ofte et aldeles infernalsk 

 Spektakel. Disse Fornjelser fore dog tit til store Udskejelser i seksuel 

 Retning; det er ogsaa bekendt, at Negerdansene hyppigt have en hjst 

 obscn Karakter. Der gaar jo i det Hele et strkt Drag af Sanselighed 

 gennem hele Negerens Natur. Alle ere de yderst livlige af Vsen, demon- 

 strative, talende og gestikulerende, isr er de gode Negerdamers Tungeraphed 

 overvldende, og Ordene faa storre Vgt ved en udstrakt Brug af Fagter 

 og Gebrder. Lnge efter et Sammenstd, hvor Lidenskabens Blger ere 

 gaaede hjt, ser man begge Parter have den strste Vanskelighed ved at 

 dmme op for deres Tales ustansehge Strom, og forst lidt efter lidt, under 

 lange, hjrstede Enetaler, kommer Sindet i Ro. Engelsk er jo det alminde- 

 lige Talesprog paa St. Thomas som overhovedet paa de dansk-vestindiske 

 er. Negerbefolkningens Engelsk er imidlertid et skrkkeligt Kaudervlsk 

 med iblandede Ord og Brokker fra alle mulige andre Sprog med en egen 

 Grammatik og i hjeste Grad usknt. Denne Jargon undlader dog ikke 

 at stte visse Spor ogsaa i Europernes Tale, og det fineste Engelsk faar 

 man derfor i Almindelighed ikke at hre paa vore er." 



Til denne udmrkede Beskrivelse af Negerens Naturel og Forhold til de 

 Hvide skal her fjes endnu et Par Bemrkninger, som dog vsentlig angaa 

 Negrene paa St. Croix. 



Til Plantagens Drift udfordres jo et ikke ubetydeligt Antal Negere. 

 Naar en Plantageejer tager en saadan i sit Arbejde, sluttes i Almindelighed 

 Akkord for flere Aar; som Vidner er da til Stede 2 Sorte og 1 Hvid. 

 Negeren faar straks ved Ansttelsen en strre Sum paa Haanden. Det 

 hnder nu ikke sjldent, at Negrene blive kede af deres Tjeneste og gre 

 sig usynlige for lngere Tid; de leve da af Kokosndder og af at suge 

 Sukkerror og lignende; men for saadan Desertering er der streng Straf, 

 naar de atter paagribes. Negrene faa af Plantageejeren anvist Bolig i den 

 til hver Plantage hrende Negerby, en strre Samling Smaahuse, hver paa 

 et Par Vrelser. Gifte Negere faa tre Vrelser, ugifte et. Det er dem til- 

 ladt at holde Grise og Fjerkr; ligeledes faa de et lille Stykke Jord over- 

 ladt til Dyrkning af forskellige Rodfrugter. Paa Plantagen kunne de kbe 

 Hvedeknopper, Majsmel, Klipfisk etc. Daglnnen er i Almindelighed 20 Cents 

 for en Neger paa egen Kost, Drenge og mindre arbejdsdygtige Folk faa 

 mindre; endvidere have de fri Lge og Medicin. Arbejdstiden er i Alminde- 

 lighed fra 6 Form. til 1 og fra 3 til 5 Eftm. Kl. 6 om Aftenen faa Negrene 



