51 



Den hvide Del af ernes Befolkning er sammensat af nsten alle euro- 

 piske Nationaliteter, og havde man ikke Embedsmndene og Militret, vilde 

 det danske Element kun vre svagt reprsenteret, idet man nppe kan be- 

 tegne Kreolerne som Danske, da de for Strstedelen tale Engelsk, som er 

 Koloniens Hovedsprog. 



Det er klart, at den store Forskellighed i Oprindelse maa give Selskabet 

 en vis broget Karakter; men forvrigt er der ikke stor Forskel paa de for- 

 skellige Nationaliteters Levevis. Alle staa tidligt op. Mndene beskftige 

 sig derpaa strste Delen af Dagen med deres Forretninger, imedens Kvinderne, 

 som undertiden med stor Urette ere blevne beskyldte for at vre uvirksomme, 

 tvrtimod ere flittigt beskftigede med deres Hus, som de holde i fortrinlig 

 Orden, og med Haandarbejde , der stiller strre Fordringer til dem end til 

 Damerne i Europa, som have lettere Adgang til Assistance ved Forfrdigelsen 

 af deres Kldedragt og andre Forndenheder. Kl. 4 spadseres og rides eller 

 kres der til Kl. 6, da Middagsmaaltidet i Regelen indtages. Om Aftenen 

 drives Selskabeligheden livligt, men uden Fordring til store Forberedelser. 

 Til Trods for den strke Varme er Dans Hovedfornjelsen ved disse Sammen- 

 komster, hvorimod der gres meget lidt ud af festligt Arrangement med 

 Hensyn til Maaltidet, da der sjldent nydes andet end afklede Drikke, 

 som Klimaet jo opfordrer til, srlig naar' der danses. 



Husene ere som Regel rummelige og Vrelserne forsynede med smukke 

 Mahognimbler; men Mangelen af Tpper, Portierer, Gardiner og lignende, 

 som ikke passer til Klimaet, gr, at man i Begyndelsen ikke finder Vrelserne 

 hyggelige. En stor Behagelighed er det at opholde sig paa de store, rumme- 

 lige Verandaer og nyde Aftenluftens relative Friskhed og i Regelen, naar 

 det er klart i Vejret eller Maaneskin, glde sig ved en dejlig Udsigt. 



Vestindianerne have altid vret bekendte for deres Gstfrihed, og der 

 er nppe nogen fremmed, som har opholdt sig en Tid i Vestindien, der ikke 

 bevarer mange lyse Minder om denne smukke Side hos Befolkningen. 



Navnlig er Opholdet paa en Plantage paa St. Croix fornjeligt; Vogne, 

 Heste, Negre, alt staar til Disposition; blot man udtaler et nske, er Vrten 

 straks parat til at opfylde det, og paa et Signal i Fljten viser sig en Neger 

 for at hre, hvad Massa nsker. Hvis man opholder sig i Nrheden af 

 Kristianssted , rider man i Almindehghed en Formiddagstur ind til Byen. 

 Frst kommer man igennem Byens Negerkvarter med dets smaa og temmeligt 

 snavsede Hytter og naar derpaa Hovedgaden med den engelske og den 

 danske Kirke samt Negerskolen, som er let kendelig paa en strk summende 

 Lyd af mange Barnestemmer; man passerer dernst Guvernementshuset med 

 de to Skildvagter til re for Guvernren og gr endelig Holdt ved Klubben, 

 hvor Byens Honoratiores og Omegnens Plantere diskutere Dagens Sporgsmaal 

 til en forfriskende Cocktail. Klubben ligger paa en aaben Plads ved Havnen 



4* 



