35 



Ved eu smal Tvrdal, der som en Fortsttelse af dette Slette- 

 land strkker sig mod Xordost tvrs igjennem en til den paa 

 Nordkysten sig indskj rende lille Fjord Saltriver, er det ovenfor 

 omtalte vestlige Hiland tydeligt adskilt fra det mindre ostlige 

 Hiland, som opfylder omtrent hele den smallere ostlige Del af 

 en og bestaar af en langs Midten lbende Hovedkjde med gre- 

 nede Udlbere mod Nord og Syd. 



De hieste Punkter i dette Hiland ere Signal Hill og Jacobs 

 Peak nr Cliristianssted (855' og 780'), Cotton Grove Bakker 

 lngere mod st (860') og de to spidse Goat Hills nr stpynten 

 (610' og 660'). Paa sin nordlige Side giver dette mindre Hi- 

 land Plads dels for en smal Slette langs Kysten, dels for mindre 

 Dalstrg, som blive bredere udadtil mod Havet, og paa sin syd- 

 lige Side for lignende strre eller mindre Dalstrg. 



Disse mod Havet sig udbredende Smaasletter have alle en 

 flad sandet Strandbred og ere adskilte indbyrdes ved Udlbere fra 

 Hovedkjden, der ved Kysten ende i smaa steile Klippeforbjerge 

 af forskjellig Hide. 



Hidedragenes Masse er i Hovedsagen en Lerskifer af for- 

 skjellig Farve, mest graa eller brun, hvis Lag ere hvede i for- 

 skjellige Yinkier. i enkelte Klfter endog paa 90, og som ofte 

 igjen ved T vrklftninger ere delte i Sttter og Stykker, der ved 

 Fugtighedens Indvirkning let brkkes ls og forvittre. 



Det store sydlige Sletteland har et Underlag af Kalk og 

 Kalkmergel , som paa enkelte Steder , navnlig i de ovenfor omtalte 

 mindre, isolerede Hidedrag nr Sydkysten, trde op til Overfladen, 

 medens Slettelandet ivrigt over dette Kalkunderlag har et flere 

 Fod tykt Lag af Muld og Ler, som i Tidernes Lb er nedskyllet 

 fra Hilandet og som danner den frugtbare, dyrkelige Jordskorpe, 

 og kun enkelte mindre Strkninger, isr i den sydvestlige Del, 

 ere bedkkede med Sand, der ofte er rdt og jernholdigt. 



Denne Kalkformation hrer iflge Prof. rsted 1 ) til den 



*) Bergse: Den danske Stats Statistik, 4de Bind, S. 566. 



3* 



