36 



tertire Jordperiode og indeholder en Mngde Forsteninger af 

 Havdyr, der ikke ere meget forskjellige fra dem, der endnu leve 

 ved de vestindiske ers Kyster. 



Dalstrgene og de smaa Sletter i ens stlige Del ere ofte 

 bedkkede med Sand, og Kalkunderlaget trder her saagodtsom 

 aldeles ikke frem til Overfladen. Foruden de her anfrte to Hoved- 

 formationer findes der paa St. Croix endnu nogle nyere Dannelser, 

 isr en gjennemhullet Kalksten, der forekommer mest langs Vest- 

 kysten, og som dannes ved, at Muslingskaller og Koralstykker for- 

 bindes til en fast Masse ved Hjlp af det kalkholdige Svand, 

 som paa Grund af den strke Fordampning virker som et Slags 

 Cement 1 ), samt Lagundannelser, som fremkomme ved, at flade 

 Bugter, der udadtil mod Havet ere indesluttede af et Koralrev, 

 efterhaanden udfyldes til sumpige Lavninger, som snart ere trre, 

 snart oversvmmede af Brakvand, ved at Jord og Ler skylles ned 

 i dem af Kegnen, og ved at Mangrove-Vegetationen ophober sine 

 affaldne Bestanddele imellem sine talrige Edder. 



Af mindre hyppige Formationer forekommer der paa St. Croix 

 endnu Kvarts hist og her i fodtykke Gange, isr ved Pyntbatteriet 

 nr Christianssted, og Diorit paa den allerede omtalte lille 

 Grnkayen nr ens Nordostkyst. 



Som Flge af det vestlige Hidedrags Eetning kunne strre 

 Vandlb her kun danne sig paa Bjergenes sydlige Affald mod 

 Slettelandet. 



I Virkeligheden sees her heller ikke faa Bkleier, men nr- 

 mest paa Grund af Skovenes Udryddelse paa en stor Del af Hi- 

 landet og i hele Lavlandet ere de fleste af dem trre i den mindre 

 regnfulde Tid af Aaret. 



Der er egentlig kun to Bkke i denne Del af en, som altid 

 ere vandfrende, og selv disse kunne i trre Aar stedvis udtrre, 

 saa at deres Lb bliver afbrudt. Disse ens to strste Vandlb 



') Borgse, sammesteds. 



