41 



3Ien forsaavidt Plantens hele Tilvrelse er afhngig af de 

 vegetative Organers Bestaaen og Vxt, maa den atmosphriske 

 Fugtighed, som igjen betinger Jordbundens, altid anses for en af 

 de vigtigste Factorer i Planternes Liv, isr i Troperne, hvor For- 

 dampningen er saa overordentlig stor. 



Uagtet Luftens gjennemsnitlige Fugtighedsgrad iflge de i 

 den senere Tid af prakt. Lge Neumann anstillede Iagttagelser 

 er meget betydelig paa St. Croix, nemlig omtrent 75 80 pCt. af 

 det mulige Maxinmm under Bedngningspunktet , udfordres der dog 

 paa Grund af denne strke Fordampning en anselig aarlig Nedbr, 

 for at Vegetationen kan erholde den forndne Fugtighed tilfrt. 



Desvrre haves der kun niagtige Alaalinger af den aarlig fal- 

 dende Regnmngde fra tre Punkter paa en, nemlig de militre 

 Stationer i Christianssted , paa Kingshill og i Frederikssted, alle 

 tre beliggende tt ved eller kun lidet hvede over Havet, medens 

 der fra det store vestlige Hiland og hele stenden aldeles ingen 

 Maalinger haves, naar undtages det lngere nede omtalte enkelte 

 Tilflde. Dette maa saa meget mere beklages, som det er uden- 

 for al Tvivl, at de hie tildels skovkldte Bakker i det frstnvnte 

 og de imellem disse indesluttede Dale have en ikke lidet hiere 

 aarlig Nedbr end Lavlandet, isr dettes sydlige Kyststrg, medens 

 paa den anden Side den stlige Del af en utvivlsomt har be- 

 tydeligt mindre end den mellemste Del, hvorpaa allerede den dr 

 fremherskende Vegetation er et tilstrkkelig tydeligt Beds. 



Grunden til disse Forskjelligheder maa sges i, at Bakkerne i 

 den stlige Del ere lavere og skovlse, medens Vinden, der saa 

 godt som altid er stlig og derfor her kan udfolde sin strste 

 Kraft, jager Regnskyerne hen over dem og frst efterhaanden ved 

 at blse hen over Landet mister noget af sin Kraft, saa at 

 Skyerne kunne faa Lov til at snke sig og fortttes til Regn, 

 hvilket navnlig vil ske paa de hiere, skovkldte Bakker i det 

 vestlige Hiland. 



Regnskyens Hide i disse Egne synes ofte ikke at vre mere 

 end 1000' over Jorden, at dmme efter det hieste Bjerg paa 



