153 



P. glutinosum, Sw. 

 Anfres hos West, S. 269, som vildtvox. paa en. 



Setaria glauca, P. B. 

 a) Borsterne dobbelt saa lange som Sniaa-Axene. Bl. Mai Octb. 

 Hist og her i Skov. Nordkyst ved Wills Bay. 



S. setosa, P. B. 

 Bl. April Decb. Stvkn. brandgule, Arrene sortviolette. Ikke ualm. 

 i Skov og Grfter. Claremont. Fair Plain. Cotton Grove. 



Orthopogon setarius, Spr. 

 Bl. Juni Aug. Langs Xordkysten mellem Wills Bay og Sweet 

 Bottom. 



Cenchrus echinatus, L. 



p) viridis, Sprg. (v. Burr-grass). 

 Bl. April Decb. Stvkn. lysegule. Arrene hvide med violet Plet paa 

 Midten. De modne melholdige Fr spises af Kreaturerne. Alm. sel- 

 skabeligt paa sandede Kyster, hvor den ofte generer ved sine piggede 

 Frugter. 



Antephora elegans, Schreb. 

 Bl. Febr. Octb. Stvkn. brungule. Hist og her i Kratskov. Pro- 

 sperity Dalen. Elizas Retreat. 



Tricholna insularis , Gr. (Syn. Panicum leucophum, Kth.) 

 (v. Longgrass el. Bittergrass). 



Bl. Marts Decb. Stvkn. rdbrune, An-ene hvide. Som grnne ere 

 Bladene bitre og spises aldrig af Kreaturerne. M. alm. selskabeligt paa 

 trre Marker over hele en. 



Lappago aliena, Sprg. 

 Bl. Mai Aug. Arrene hvide. Som oftest ere begge Smaa-Ax frugtbare. 

 Smaa brune Bladlus alm. paa Blomsterstanden. Hist og her i Grfter 

 og Krat. Fair Plain. Cotton Grove. 



Andropogon saccharoides, L. 

 Bl. Aug. Octb. Stvkn. lysegule. Arrene mrkt violette. Den til en 

 lang Stak omdannede Indreavne er ikke snoet. Hist og her ved Veie 

 og i Grfter. Beeston Hill. Grange. 



Sorghum vulgare, Pers. (v. Guinea Corn). 

 Bl. Decb. Indtil 16' hi. lm. dyrket til Grngjdning og Kreatur- 

 foder og naturalis. 



Saccharum officinarum, L. (v. Sugar Gane). 

 Bl. Decb. Januar. Den alm. Varietet, som dyrkes paa St. Croix, er 

 Otaheite Rret. Paa enkelte Steder, hvor dette ikke vil trives, navnlig i 

 lagunagtig Marskjord, plantes en anden Varietet med mrkeblaa Stngel. 

 Cerosinen bedkker ofte hele Ledstykket. Hsten, foregaar i Tiden fra 

 Januar Mai. Fabrikationen af Sukker drives for Tiden paa omtrent 60 

 Plantager med smaa Dampmaskiner, men ventes forandret til et paa bedre 

 konomiske Principer grundet System af Flleskogerier. ens aarlige 

 Produktion af Sukker er meget variabel, men kan gjennemsnitlig anslaaes 

 til c. 12 Mill, Pund. Alm. dyrket og naturalis, over hele en, isr i 

 den vestlige Del. 



[Dyrkede forekomme : Andropogon schoenanthus, L. (v. Lemon- 

 grass) og Zea May s, L. (v. Indian Corn).] 



Med Undtagelse af de anfrte Afvigelser fra Regelen ere Gra- 

 minaceerne proterogyne. 



